gb 
mennyiben azon helyen, honnét e darab vétetett, 1848 
előtt „ aranybánya“ volt. E hely Kamenica északi részén 
levő egy hegy, mely most is gondosan őriztetik az 
erdészek részéről. Mindenesetre igen érdekes adat lenne, 
ha valódi arany, az aranynak ezen sajátos előjövetele. “ 
A trachytok nem épen különös megtartási állapot¬ 
ban vannak, azok meghatározásával Gerevics Sándor egye¬ 
temi tanársegéd fáradozott, s az eredmény a következő: 
A péterváradi trachyt , mely a serpentinen tör 
keresztül, orthoklas-olígoklas-quarcztrachyt, 
s a typust kiegészítő ásványok amphibol, biotit, (augit 
magnetit, nephelin?) 
Mellékes ásványul a pyritet és calcitot kell 
felemlítenem. Ezen utóbbi elárulja magát az által, hogy a 
kőzet sósavval leöntve pezseg. A pyrit szabad szemmel 
is jól látható. 
A ledinczei trachyt orthoklas quarcztrachyt, 
s a typust kiegészítő ásványok: amphibol, biotit (augit- 
magnetit, nephelin ?) 
Ezen trachyt némely darabja savval leöntve kissé 
pezseg, más nem pezseg. Általában véve hömpölyök a 
küldött példányok. Egyikben nagy diónyi quarcz van, 
mig a vékony csiszolaton vagy nem, vagy apró, de nem 
jelleges szemekben mutatkozik. 
A rakováczi trachyt, melyről említi Popovics, 
hogy folytatása a ledinczeinek, már be volt egyszer mutatva 
Koch tanár úr által, s leírva a m. tudományos Akadémia 
értekezéseiben*) mint orthoklas-trachyt, amphibol, 
biotit, (augit, magnetit, nephelin?) elegyrészekkel. A quarczot 
nem említi Koch tanár úr, és abban igaza van, mert az 
általa gyűjtött példányokban alig látni valamit a vékony 
csiszolatokban a mikroskop alatt. En azonban, mig elegendő 
anyag máskép nem dönt, egyelőre az orthoklas 
quarcztrachyt képletébe számítom, először, mert a 
typust kiegészítő ásványok a rakováczi trachytnál töké¬ 
letesen megegyeznek a ledinczei trachytéval, de másod¬ 
szor a ledinczei trachytnál is előfordul, hogy két, három 
kézipéldányon nem látunk quarczot, a negyediken pe¬ 
dig egy nagy darab mutatkozik. Itt tehát a nagyobb 
anyagon tett tanulmány eredménye fog majd biztosan 
dönteni. Egy harmadik ok, mely miatt ezen képletet 
orthoklas-quarcztrachytnak veszem az, hogy egy vidé- 
*) Értekezések „górcsövi kőzet-vizsgálatok 1871“ 17 oldal; valamint 
a magyarhoni földtani társulat munkálatainak III. kötetében 82. lapon. 
