102 
Az egyik példányon a felület, másikán a vízszintes 
és harmadikén a függélyes átmetszet látható. A felület 
megtekintésénél kivehetjük — váljon az sima, reczézett, 
pontozott vagy vonalozott-e, vagy váljon a tekervények 
a felületen is feltünnek-e már, hogy a nummulitokat a 
Vicomte d’Archiac által megállapított rendszer szerint 
osztályozhassuk. Ez említett rendszer a következő csopor¬ 
tokra oszlik: 
I. csop. Nummulites laeves aut sublaeves. Sima nummulitok 
II. „ „ reticulatae — reczézett „ 
III. „ „ subreticulatae — félig reczé¬ 
zett „ 
IV. „ „ punctulatae —• pontozott „ 
V. „ „ striatae — ■ vonalzott „ 
VI. „ „ explanatae — kitetsző „ 
A nummulitok felülete minőségének biztos megha¬ 
tározása több esetben elégséges arra, hogy megállapít¬ 
hassuk a rétegek földtani helyzetét. 
A nummulitok függélyes átmetszetein*) látjuk a 
nummulithéj csavaralakú tekervényeit, az azok által ké¬ 
pezett csatornát és a kamrákat egymástól elkülönítő 
válaszfalakat. Ez az átmetszet a nummulitok fajainak 
meghatározására nézve a legfontosabb. Mert a fajok 
meghatározásánál okvetlen szükséges tekintetbe venni a 
kezdő kamra nagyságát, a válaszfalak hajlását, azoknak 
egymástóli távolságát és a tekervények számát az átmérő 
bizonyos nagyságánál. 
A vízszintes átmetszet mutatja a tekervények egy¬ 
másba helyezett, többé-kevésbbé hosszú kerülékalakú 
átmetszeteit. Ez az átmetszet a fajok meghatározásánál 
csekélyebb fontossággal bir, mint a függélyes. 
A gyűjtemény 71 készítményt és 154 különböző 
nummulitpéldányt tartalmaz, és pedig: 
Magyarországból 74-et 
Erdélyből . . . 
Stiriából 
Dalmátországból 
Bajorországból . 
6 
3 
1 
11 
*) A nummulit tengelyének nevezzük a két oldal középpontját össze¬ 
kapcsoló vonalat. E tengelyre függélyes irányban, a nummulit kezdő¬ 
kamráján tett átmetszet — a függélyes átmetszet. Ezen átmetszetet 
többnyire könnyen megkapjuk, ha a nummulitot alkohol-lángban fél¬ 
egész 1 perczig hevítjük — s aztán annak szélére a czélnak megfelelő 
súlyú kalapácscsal ráütünk. 
