ioó 
mely okból „Vdniki hegységnek 11 is nevezik a Frusca- 
Górának ezen részét. 
A hegységnek magva Rakovác és Vrdnikig agyag, 
csillámpala (Thonglimmerschiefer, Phyllit), mely idáig 
mindenütt feltalálható a gerinczen s a két lejtő magasabb 
pontjain, Cserevic és Gergurevce közt pedig legnagyobb 
szélességét éri el. Rakovác és Vrdniktól keletnek más 
fiatalabb képződményekből áll a hegységnek zöme is. 
Az agyagcsillámpala, mely néha agyagpalába és 
csillámpalába átmehet , tökéletes nyereghát - alakban 
van a fölületen, mert rétegei a gerinczen végigvonuló 
ellenhajlási vonaltól északnak és délnek dűlnek. 
Helyenként csillámdús palásmészkő rétegek vannak 
az agyagacsillámpalába fektetve, ezek közül a legtekin. 
télyesebb az északi lejtőn vonul végig. Úgy látszik, 
hogy vasércztelepek vagy fészkek is fordulnak elő benne, 
mert az északi lejtőn lefutó patakok mindegyikében, 
de különösen Cserevic és Beocsin körül számos vas¬ 
csillám és limonit-darabot lehet a görkövek közt találni, 
Beocsinnél pedig, közel a gerinczhez sikerült egy helyet 
is föltalálnom, hol az agyagpalában a vascsillámot ész¬ 
leltem. Az agyagcsillámpalára a lejtőkön lejebb aztán 
fiatalabb képződmények következnek ; ezeknek egész sora 
azonban csak az éjszaki lejtőn van meg, a déli lejtőn csupán 
a harmadkori képződmények jutnak a felületre, úgy hogy 
ennélfogva a hegység emelkedése egyoldalú. Csak azon 
részben, hol az agyagcsillámpala hiányzik, tehát Kame- 
nic, Karlovic és Iregh között bonyolodottabb a hegy¬ 
ségnek szerkezete, de a harmadkor! képződmények neo- 
gen tagjai itt is rendes dülést mutatnak. 
Cserevicnél és Beocsinnál az agyagcsillámpalán 
közvetlenül a felső kréta képletnek változatos és hatal¬ 
masan kifejlődött rétegei feküsznek, melyek között egy 
hatalmas és több vékonyabb serpentin-telep vonul végig. 
A krétaképlet hatalmas homokkő- és conglomerat, palás 
agyag, agyagos márga, gabbró vagy serpentintufák és 
brecciák, mészkő, tökéltelen magnesit-rétegeiből áll, me¬ 
lyek sokszorosan váltakoznak, a mint azt a melléklendő 
átmetszeten pontosan ki fogom mutatni. Ezen kréta-képlet 
teljes kifejlődésében csakis a csereviczi völgyben észlel¬ 
hető, keletnek a kövületdús rétegek hiányzani látszanak, 
de a kövületment conglomerat, homokkő és palásagyag 
annál nagyobb mértékben uralkodik s különösen Rako¬ 
vác , Kamenic és Iregh közt éri el legnagyobb kifejlő¬ 
dését. Wolf bécsi geológ a sötét, kövületment agyagpa- 
