6. Cerithium márga és mészkő (szar-^ 
mát emelet). i 
7. Congeria márga (beocsini cement-} Neoeen. 
márga). ( 
8. Congeria-agyag és homok ; lignit -1 
teleppel. j 
9. Negyedkori rakódmányok. Lösz. 
10. Jelenkori rakódmányok, Kamenicai ó-alluvium. 
b) Kitörési Mzeték. 
11. Serpentin és azt kisérő kőzetek. (Gosau képi.) 
12. Sanidin-trachyt. (Harmadkori képi) 
Az egyes képződmények részletes leirása. 
1. Agyagcsillámpala ( PTiyllitJ , agyagpala, csülámpala , bde¬ 
rét egsett csillámos palás méss-rétegelchel és vörösvasércscsel 
(vascsillám). 
Ezen kőzeteket csak Cserevic, Beocsin és Gergu- 
revce közt volt alkalmam észlelni, hol mint említve volt, 
legnagyobb kifejlődésüket elérik s a hegységnek magvát 
alkotják. 
Az uralkodó kőzet a vékonypalás, finom levelekre 
hasadozó, selymes fényű agyagcsillámpala, mely leg¬ 
gyakrabban fahéjbarna és barnás-szürke, de sok vas- 
élegtől festve barnás-vörös színű is, igen lágy s anya¬ 
gában a haránttörési fénytelen lapokon a kézinagyitón 
nézvecsupán csak egyes igen apró csillámlevelke tűnik 
fel. A hegység-gerinczén ez az uralkodó kőzet, mely 
gyakran egészen fénytelen, világos- vagy sötét-barna 
agyagpalába , sőt mállás következtében barnás-szürke 
palásagyagba is átmehet. A Cserni Csott (288' gA) csú¬ 
csán átvivő út igen jól feltárja rétegeit, melyek a két 
lejtőn világosan ellenhajló düléssel bírnak; hasonlóképen 
jól láthatók a rétegek a Cserevicről Gergurevcére átve¬ 
zető út legmagasabb pontjain is. 
A hegységnek két lejtőjén hasonló leveledző agyag 
csillámpalán kívül előfordulnak olyan rétegek is, me¬ 
lyekben fehér tömör quarcz 1 — több hüvelyknyi ré- 
tegecskékben váltakozik az agyagcsillámpala papirvékony 
rétegeivel, úgy hogy a réteglapon csak az utóbbi tűnik 
fel, a quarcz pedig csupán a haránt-törési lapokon. A 
lejtőnek még alantibb helyein a quarcz mennyisége any- 
