I IO 
nyira növekedhetik , hogy uralkodóvá lesz, a rétegei 
közt levő csillámanyag pedig zöldes és sárgás-szürke, 
zsírfényü és lágyságánál fogva fagyagra emlékeztet. Ezen 
fagyaganyag annyira háttérbe szorulhat a tiszta quarczréte- 
gekhez képest, hogy a kőzet valóságos quarczit gyanánt 
lép föl s kiálló szirteket és sziklákat alkot, különösen a 
Potorány-patak két ága között, a Tánczos hegynek lejtő¬ 
jén. Gergurevcénél a Sulyomszki Glavica nevezetű, fel¬ 
tűnően kúp alakú hegy szintén quarczitból áll, mely nagy 
sziklákban és kőtuskókban köröskörül kiáll a hegy 
felületén. A quarczit azonban igen vasdús, s a vasélegtől 
és vaséleg-hydrattól gyakran egész tömegén keresztül 
téglavörösre vagy rozsdasárgára van föstve, s ha nem 
mállott még, gyakran vörös jaspishoz hasonló. 
A hegységnek déli lejtőjén Gergurevcéhez közel, 
a „Golo brdo“ hegyen valóságos mészcsillámpala fordul 
elő, melyben a quarcz tökéletesen mész által van pótolva, 
s a váltakozó csillám-rétegecskék is bőven kifejlödvék. E 
kőzet különösen rudaspalás szövege által is tűnik fel, az 
elváló táblák ugyanis egy irányban még kitünően vé¬ 
kony rudacskákra is széthasadoznak, s miután a kőzet 
szine héjbarnás, sokszor feltűnően fahasábkákhoz is ha¬ 
sonlít. Ezen mészcsillámpalát kivéve az emlitett kőzetek, 
egyike sem pezseg savakkal, tehát szénsavas vegyületek- 
től egészen ment. 
Belerétegzett mészkövek. A hegységet át¬ 
lépvén a mészkőnek 4 betelepülését észleltem. Egy számos 
öl vastagságú, és vékonyabb rétegekben az agyagcsillám- 
pala-rétegekkel váltakozó betelepülés a gerinczen magán 
(Venác) vonul végig, két vékonyabb, pár ölnyi betele¬ 
pülés közel ahoz a két lejtőn következik, a negyedik 
leghatalmasabb telep végre, mely települési viszonyaiban 
és kőzettani tulajdonságaiban egészen elütő, az északi 
lejtőn agyagcsillámpala felületi határához közel van. 
A három első betelepült rétegnek anyaga sötét¬ 
szürke, finom szemcsés, csillámos palás mészkő, telve fehér 
calcit-erekkel. A palásszerkezet a csillámtól van, mely 
papirvékony rétegecskékben váltakozik a tiszta mészszel; a 
kőzet tehát nem egyéb mint tökéltelen mészcsillá m- 
p a la. Az északi lejtőn végigvonuló rétegek dülését 50 0 
EEK-nek találtam, a déli lejtőn levő rétegekét pedig 
50 0 DDK-nek. 
Az északi lejtőn a legvastagabb betelepült rétegek 
anyaga vörös, fénytelen, tömött, laposan kagylós törésű 
mészkő, melyben kézi-nagyitóval tekintve, itt-ott apró 
