111 
csillámpikkelykék is csillognak. Rétegfelületei egyenetle¬ 
nek, gumósok s agyagos vaséleg-porral bevonvák. Savval 
élénken pezseg. Települési viszonyai is sajátságosak. Az 
i—4'-nyi függőlegesen hasadozott rétegpadok ENyNyN. — 
DDDK. iránynyal a bánostori pataknak két ágán átcsap¬ 
nak s valószínűleg kelet és nyugat felé tovább is foly¬ 
tatódnak ; keletre a Beocsin felett legmagasabbra emel¬ 
kedő AAliki-breg mészkövét ezen rétegek folytatásának 
tartom. A tiszta mészkő-rétegeknek vastagsága a bános¬ 
tori pataknak „Grkova voda“ nevű ágában, hol legjob¬ 
ban észlelhetém, legfeljebb io ölre terjed, de mind fedő¬ 
jében , mind fekiijében vörösbarna vagy barnás-sárga 
homokos és kavicsos mész, és erre mészdús homokkő 
közvetítésével megy át a quarczdús agyagcsillámpalába. 
A rétegek dülésiránya 50—6o° DDNy, tehát épen 
ellenkező az agyagycsillámpalának általános dülésirá- 
nyával. 
A „ Veliki-breg :! mészköve ezen mészkőrétegeknek csa¬ 
pás-irányával tökéletesen összeesik. A Veliki-breg feltűnő 
szabályos és északnak meredek kúp gyanánt emelkedik 
ki a laposhátú agyagcsillámpala-gerinczből s mint ilyen 
messziről feltűnik s a rakováczi Ostra Glavica után való¬ 
színűleg legmagasabb pontja a hegységnek. Mészköve 
világos-vöröses, fehér és sárga calciterekkel és foltokkal 
tarkázott, finomszemcsés vagy tömör, tehát már valósá¬ 
gos tarka márvány. A rétegek nem vehetők ki, inkább 
idomtalan összevissza hasadozott tömegekben és zömök¬ 
ben van a felületen, és az elhagyott kőbányában is. 
Mind ezen világos tarka, mind az előbb említett vörös 
mészkövet vagy márványt azelőtt több kőbányában tör¬ 
ték, de csupán mészégetésre alkalmazták; alig szenved 
azonban kétséget, hogy a Veliki-breg márványa mint 
műkő is jöhetne alkalmazásba, ha kellő szakértelemmel és 
pénzerővel rendes kőbányát kezdene valaki s legelőször 
a szállításra alkalmassá tenné a fölvezető utat. 
Csillámpalát tisztán elváló csillámlevelekkel, 
különösen a Cserni Csott és a Veliki-breg-hegycsúcsok 
közti gerinczen és a Cserni Csottnak Beocsin felé eső 
lejtőjén észleltem. A csillámpala itten csaknem tisztán 
csillámból áll, a quarcz igen apró és alárendelt, mely 
okból a kőzet igen porhanyó és a felületen csakhamar 
csillámlemezekké szétmállik. 
Agyagpala és vörös vasérc z. A Beocsinról 
a Cserni Csott-ra vagy a „Ikonicza" nevű pontra vezető 
úton, igen közel a gerinczhez sötét- és fahéjbarna agyag- 
