völgyben föltaláltam s helyenként , így különösen a 
Potorány- és a bánostori patak völgyeiben tetemes vas¬ 
tagságban van kifejlődve, mi legalább is io ölnyire 
tehető. A bánostori pataknak nyugati ágában, a Grkova 
voda nevű kúpnak alján elhagyott kőbánya is van e brec- 
ciában. A zárványok itten, homokkő, csillámpala, serpentin 
és quarczgörélyek és egész i'-nyi átmérővel biró tömbök. 
A kötszer vaséleghydrat által rozsdasárgára festett márgás 
mész. 
Ezen breccia, ha összetartóbb, pados rétegekben 
lép föl, melyeknek dülése 20 — 30 0 közel É. felé. Kövületeket 
nem tartalmaz ugyan, de mivel szoros összefüggésben 
van az alatta következő rétegekkel, azért már a kréta¬ 
képlethez számitom; a gosau-képletnek legfelső rétege 
volna tehát a Frusca-Gorában. 
5. Palás, vasélegdús agyag z ö 1 d f ö 1 d-p e t y- 
tyekkel és foltokkal (elváltozott zöldkő-zárványok). 
Helyenként a patakban vörös, igen képlékeny agyaggá 
mállik és ázik, s mint ilyen igen használhatónak mutatko¬ 
zik. Az úgynevezett pipa-agyaghoz egészen hasonló. Vastag¬ 
sága úgy látszik csak nehány ölnyi lehet. Kövületek hiány¬ 
zanak. 
5.Chalcedone]rekkel átszőtt vagy kovasav¬ 
val áthatott fehér és sárgás magnesiadús tö¬ 
mött mészkő (tisztátlan magnesít) pados réte¬ 
gekben. Ezen tisztátlan magnesit tetemes (helyenként 
legalább is ioo°-nyi) vastagságban az eg'ész hegységen 
végig vonul, s úgy látszik, mindig a serpentinfekvettel 
van érintkezésben. A cserevici völgyben egy Pecten sp. 
is elöfordúl benne. Érdekes voltánál fogva, ezen rétegről kü¬ 
lön fejezetben s a serpentinnek kapcsában fogok értekezni. 
Igen valószínű, hogy a tisztátlan magnesitnak fekü- 
jében egy serpentinfekvet következik itten is, miként 
másutt észleltem, a patak görélyei azonban mindent elbo¬ 
ntanak. Följebb aztán már 
6. Palászöldföld -pettyes agyag rétegei 
következnek, mint a 4. számú. Még tovább aztán, a patak 
keletnek fordulása felé 
7. Csillámdús fekete agyagmárga sok 
k övüle ttel jön a felületre. Legtisztábban kilépnek e ré¬ 
tegek azon sarokban, hol a patak először fordul keletnek, 
s hol épen e márgának meredek falait mossa a patak 
vize. A kőzet itten annyira össze-vissza van hasadozva, 
és a felületen nagyrészt agyaggá mállva, hogy a réteg- 
dülést biztosan nem lehet meghatározni; a dülés azon - 
bán itt is E. felé kell, hogy menjen, miután ezen irány- 
