124 
annak csupán egy pontjára vonatkoznak csak, s azért a 
térképbe egészen úgy rajzolám, a mint azt Wolf a 
bírod, földt. intézet első átnézetes térképén kijelölte. 
A serpentin kőzettani leírása. Külső tulaj¬ 
donságait és górcsői szerkezetét tekintve a különböző 
leihelyek serpentinjei elütök egymástól. 
A péterváradi várhegy kőzete már szabad 
szemmel tekintve sem egynemű, világosabb és sötétebb 
zöld foltok és barna vagy fekete fénylő lemezek képezik 
elegyrészeit. Utóbbi physikai tulajdonságai után ítélve 
bronzit. A másik két zöld elegyrész pedig átalakulási 
termény. Górcső alatt a csiszolatokban víztiszta szemcsés 
vagy rostos alapanyag látható, melyben zöldes kristály¬ 
metszetek vannak elhintve. Utóbbiak sötétebb erek által 
vannak háló-módra átszőve, ép úgy, a mint a serpentinné 
alakuló olivinen észlelte ezt Tschermák és Drasche R. 
Keresztezett nikólok közt forgatván a csiszolatot, mind 
a víztiszta alapányag, mind a zöld metszetek tarka szí¬ 
neket mutatván világos, hogy az eredeti elegyrészek 
megtartották kettőstörésüket s nem alakulták át még 
tökéletesen egyszerű-törésű serpentinné. 
F. évi april iő-ikán Popovics V. Sándor újvidéki 
tanár úr kíséretében újra meglátogattam a várhegy éj¬ 
szaki alján kiálló sziklákat, melyek utolsó látogatásom 
óta kőfejtési munkálatok által jobban kitárattak. Az 
imént leirt tökéletlen serpentin csak is egyes sziklatöme¬ 
geket alkot, a legnagyobb rész azonban külemre nézve 
kissé elütő szerkezetű. A kőfejtések helyén a kőzet egy- 
nemübb , de mégis finomszemcsés, broncit-pikkelykék 
nem látszanak, de itt-ott magnetit-szemcsék tűnnek fel. 
Az elválás nagyobbrészt sokszögű tömegekben, de he¬ 
lyenként vékonyabb-vastagabb táblákban és lemezekben 
történik. Igen érdekes az, hogy több ölnyi hosszúságban 
vörhenyes szürke agyagcsillámpala van a serpentin- 
tömegte ékelve, s hogy ennek fedüjében a serpentin is 
egészen palás szerkezetű s inkább réteges, mint tömeges 
kőzetnek tetszik ; odább azonban mind a feküben, mind 
a íedüben a tömeges kőzetbe megy át. Lehetséges, hogy 
ezen palás változat az eredeti zöldkő tufájának átalaku¬ 
lása. Az agyagcsillámpalának említett töredéke minden¬ 
esetre a felületre törő zöldkő által záratott körül s hoza¬ 
tott a felszínre. Igen nevezetesek még a fehér calcit és 
quarcz, melyek keverten 3—4"-nyi, sőt még vastagabb 
ereket is képeznek a tömeges serpentin-féle kőzetben 
s helyenként nagy mennyiségben fordulnak elő. A tömör 
