125 
quarcz közönségesen az érnek közepét tölti ki, mig a 
calcit annak két oldalán van kristályosán kiválva. A 
calcitban s a serpentinben magában is helyenként sok 
Pyrit van kiválva, mely rendesen a hatalj és az ötszög- 
tizenkettős összalaklatában jelenkezik, a hatalj túlural- 
kodásával. Popovics tanár úrnak gyűjteményében barnás¬ 
sárga kristályos calcitet és igen jól kifejlődött olajzöld 
epidot-kristályokat is láttam. 
Rakovácnál a Gradác és a Sindevriti-hegye- 
ken gyiijték serpentineket. Ezek igen változatosak s 
külsőleg tökéletesen hasonlók a typicus serpentinekhez. 
Uralkodó itten a sötét egész ieketezöld serpentin, mely 
táblás, lemezes darabokban elválik. Hasadási lapjain 
zöldes-fehér, egynemű, zsírfényü, tömött, helyenként rostos 
szerkezetű ásvány képez i -3'"-nyi kérgeket, mely minő¬ 
leges vegykisérletek alapján szintén serpentin-anyag, az 
úgynevezett P i k r o 1 i t h. 
Nevezetes még a rostos serpentin* is. Ez világos 
kékes-zöld, lemezesen rostos, vékony lemezei és rostjai 
fehérek s a serpentin-asbesthez hasonlók • az egész át¬ 
menete a serpentinnek a chrysotilbe. A rostok és leme¬ 
zek között néha i —2 ,H -nyi chalcedon-ér található, mely 
az eredeti kőzet átalakulásánál válhatott ki. 
Legnevezetesebb az almazöld fekete foltos 
serpentin. Ennek főtömege egynemű tömött, igen szép 
almazöld-szinű, s ebben fekete dendrites foltok vannak 
bőven elhintve. A fekete foltok közepén fémfényü fekete 
érez van dendrit-alakban elhintve, ezt közelebb meg¬ 
vizsgálva chromvasércznek találtam. Nagyobb szemekben 
azonban nem találtam azt, de valószinü, hogy előfordul. 
Hantken igazgató úr szives közlése szerint Gergurevce és 
Grabovo között a hegység gerinezén található serpentin, 
melyben a chromvasércz vékony hálózatos ereket képez. 
Ezen almazöld serpentin csiszolata górcső alatt 
szintén nem mutatkozott teljesen egyneműnek. A szürkés¬ 
zöldes, egyszerütörésü alapanyagban sötétebb zöld apró 
töredékek, lemezek és szálak kettőstörésüeknek mutat¬ 
koztak. Csiszolva igen szépen veszi ki magát s apróbb 
dísztárgyak faragására igen alkalmas volna. Tömegesen 
azonban nem fordul elő, a sötét-zöld serpentinben csupán 
kisebb-nagyobb fészkeket képez. 
A beocsini és cserevici völgyekben előfor¬ 
duló serpentin sötét, üdén többnyire feketés-zöld, 
csak a légen állva kap sötét olajzöld színt. A kőzet 
egynemű alaptömegében csupán olajzöld fénylő bastit- 
