126 
lemezek vannak elszórva. Vékony csiszolatai górcső alatt 
a jelleges serpentinnek képét mutatják, t. i. sötétebb 
erek hálózata által átszőtt világosabb egynemű anya¬ 
got. A sötétebb erek egyszerű töréssel bírnak s gyakran 
magnetit -szemek vannak sorban elhintve benne. Ezek 
ennélfogva tökéletesen serpentinanyagból állanak már. 
Az érhálózat közei néha még kettőstörést mutatnak, 
úgy hogy itt sem ment még véghez tökéletesen az 
átalakulás. 
A serpentinnek ezen górcsői szerkezetéből kitűnik 
tehát, hogy az eredeti kőzet olivindús lehetett, mert az 
olivinkőzetek átalakulási terményei bírnak Tschermák 
G. vizsgálatai szerint ilyen górcsői szerkezettel. 
A serpentin mellékkőzetei. A déli serpen- 
tinfekveten belül Kamenic és Iregh közt az országúton 
közel a hegység gerinczén álló csárdához egy sajátságos 
kőzet áll ki. A kőzet szürkés-fehér és zöldes-tarka, s palás¬ 
táblás elválással* bir, a táblák felületén gyakran szemcsés 
quarcz vagy pornemü vaséleg-kérgek találhatók. A kő¬ 
zetnek szürkés-fehér elegyrésze földpát, melyet törne 
sósav hosszú főzés és állás után fölbontott, s miután a 
lángkisérlettel sok Na-, az oldatban pedig erős Ca- 
zavarodás mutatkozott, igen valószínű, hogy labradorit. 
A zöld elegyrész finom pikkelyekben van jelen, melyek 
egészen lágyak s még vékonyabb lemezekre szétválnak. 
Törne kénsavban főzve lassanként fölolvadt, sósavban 
egészen változatlan maradt. Minden tulajdonsága arra 
mutat, hogy chlorit. Igen valószínű, hogy ezen kőzet 
csak egyes fekveteket képez a gabbroban vagy a ser- 
pentinné átalakult zöldkőben s hogy a chlorit is átala¬ 
kulási terménye valami magnesia- és mészsihkát-ás- 
ványnak. 
Inkább gabbrohoz hasonló egy görkő, melyet 
Vrdniken a hegyoldalon találtam. A kőzet közép- 
szemű, sárgás- vagy szürkés-fehér földpátból és egy sötét 
fűzőid ásványból áll, mely igen könnyen válik szét finom 
lemezekre s egyéb a górcső alatt észlelt tulajdonságai 
után ítélve is diallag. A földpát csaknem alaktalan sze¬ 
mekben van jelen, hasadási lapokat is keveset mutat s 
zsírfénybe hajló. Törne sósav porát lassan föloldotta, az 
oldatban elég bő Ca-tartalom mutatkozott. Csiszolataiban 
a földpát tisztán mutatta az íkersávokat is, s így igen 
valószínű, hogy labradorit. Olivintartartalmat azonban 
semmi módon nem lehetett kimutatni. A kőzet különben 
igen üde kinézéssel bir s arra mutat, hogy szálban sem 
