ben soha sem kapható, mindig vaskos quarczon vagy kékes¬ 
fehér chalcedonon ül és a tömör magnesiadús mészkővel 
van egybekötve. Közvetlenül a chalcedonra nőve ennek 
felületére függélyesen rostos, odább szemcsés lesz, a tömör 
magnesitbe átmenőleg pedig még héjas szöveget is kap. 
Legszebb lelhelye a rakováci völgy, hova a serpen- 
tinből álló Sindevriti- és Gradac-hegy aljáról, merre a 
magnesiadús mészkő-vonulat átcsap, lejut. Itt egy tömör 
mészkőből álló conglomerátot is találtam, melyben min¬ 
den görély i — i Vadnyi szemcsés-rostos zöld barnapát- 
tal van körülvéve s a kötszer is hasonló anyag. 
Előfordul azonban igen gyakran a többi völgyekben 
is, különösen a beocsini, cserevici és a Potorány - völ¬ 
gyekben. 
A tiszta magnesitnél rendesen nagyobb keménysége 
(5) is már finoman eloszlott kovasavnak jelenlétére utalt. 
Hideg sósavban darabban nem pezseg, melegítve azon¬ 
ban élénken fölpezsdül és nagyrészt föl is olvad. A 
hátramaradó rész tiszta Si 0 2 és kevés oldhatlan FeO. 
Nagyobb darabok is meleg sósavban hosszabb ideig állva 
fölolvadnak lassanként, s a S 0 2 olyankor igen finom 
szerkezetű hálós-sejtes váz gyanánt marad vissza. Meny¬ 
nyileges vegyelemzése, mely Wartha V. tanár úr labo¬ 
ratóriumában Vadász József assistens úr által vitetett 
véghez, a következő eredményt adta, melyben a mész, 
magnesia és a vasélecs a szénsavhoz kötve lett kiszámítva. 
Sósavban föl nem oldódott Si 0 2 = 14'62 
Ca C 0 3 = 46 ’ 95 
Mg C 0 3 = 28*84 
Fe C ° 3 = 9’79 
100"20 
A Si 0 2 levonásával, mely, mint látható, csak eset¬ 
legesen van hozzákeveredve, s a carbonátokat százra 
kiszámítva kaptam: 
Ca C 0 3 = 54‘86 
MgCO, = 33 ’69 
Fe C0 3 = 11-40 
99’95 
Ezen vegyszerkezetből kitűnik, hogy ásványunk 
legjobban hasonlít a barnapátok vegyszerkezetéhez, s a 
kovasav - tartalom nem is ok arra, hogy ne annak 
nevezzük. 
b)A tömör tisztátlan magnesit, vagy helye¬ 
sebben kovasavtól áthatott s magnesiadús mészkő, mint a 
