bibircses felületű veséded, s melynek szine áttetsző vas- 
éleg-rétegtől vörösbe játszó. 
Ugyanitt egész 2 u '-nyi hosszú tiszta hegyi jegőcz- 
csoportok sem ritkák. 
Legszebb fürtös chalcedont és még pseudomorph 
alakját is Cserevicnél, a Sakotinác-hegynek leghátsóbb 
kúpján, épen szemközt az Orlovác-hegy irtásával, egy a 
völgybe levezető erdei úton találtam. 
A chalcedon 1 / 2 “ vastag táblák alakjában kapható, 
melyek egy serpentin- és mészdarabokból álló breccia 
hasadékainak falait bevonják, a nélkül, hogy összeértek 
volna. Ezen lapos daraboknak befelé fordult felületén 
V 2 , ritkán i "-nyíre kinyúló félgömbök sűrűén csoportúi¬ 
nak és sorakoznak egymás mellé s így alapjukon össze¬ 
nőtt félgömbsorokat képeznek. Ily sorok némely példá¬ 
nyon párhuzamosan mennek, majd egy sor kettéágazik. 
A félgömbök mindnyájan, különösen a kinyulóbbak, 
egy és ugyanazon oldal felé hajlanak s ezzel mutatják 
az irányt, melyben a kéreg a hasadék falát bevonta, 
mennyiben a beszüremlő kocsonyás kovasav mindenesetre 
lefelé csepegni törekedett. Ezen szép fürtös chalcedonnak 
szine kékes-tejszinü, alig fénylő és áttetsző, úgynevezett 
opálizáló; ha a kéreg aljára vasoxyd tapad, ez pirosasán 
tűnik keresztül rajta. A kéregnek alsó fele, mely a 
kőzetre tapadt volt, egyenetlen, durva felületű s néha a 
kőzetből kisebb töredékek is rajta tapadnak még. 
Az imént leirt fürtös chalcedonok lelhelyén találtam 
még egy darabkát, melynek felületén világosan kivehető 
rhomboederek láthatók, azonnal a calcit hasonló fennőtt 
kristálycsoportjaira emlékeztetve. A chalcedon tehát e 
helyen mint eltolási álalak (pseudomorph) is jön elő, 
lehet, hogy nagyobb mennyiségben és szép példányokban 
is, mint a minőt én sietve gyújtván véletlenül találtam; 
mindenesetre érdemes volna azon leihelyet föltöretni s 
közelebb megvizsgálni. Ezen pseudomorph chalcedonnak 
anyaga s physikai tulajdonságai tökéletesen megegyez¬ 
nek a fürtös példányokéival; még a kéregnek vastag¬ 
sága is megegyez. 
A leginkább kiálló rhomboederek végélszögeit sor¬ 
ban s többszörösen kézi-szögmérő segélyével megmérvén, 
mindannyiszor 95—97 fokot kaptam; úgy, hogy valószí¬ 
nűen nem más, mint a 4 / 5 R. lesz előttünk, melynek 
élszöge 95'5°. Hogy pontosabb értéket nem nyerhettem 
méréseimmel, annak főoka az, hogy a lapok nem simák, 
de kissé domboruak s telvék apró bibircsekkel s fél- 
