132 
gömböcskékkel. Az élek és csúcsok mind gömbölyödöt- 
tek s ez koránt sem tekinthető éltompitásnak, mert erre 
világosabb példa van. Egy legszélső és legnagyobb 
rhomboederen ugyanis tisztán látható éltompitás alakjá¬ 
ban egy hegyesebb ellen rhomboeder, ezenkivül 
ugyanennek övében egy skalenoédernek is nyoma. 
Megmérésük a lapok kicsinysége és egyenetlensége miatt 
lehetetlen volt. Nevezetes még ezen példányon az, hogy 
minél nagyobbak, annál tökéletesebbek még az álalakok, 
az apróbbak mindinkább gömbölyödnek, a legapróbbak 
a nagyobbak közeiben és alján már a chalcedon utánzó 
alakjával, az egymásmellé halmozott és összefolyó fél¬ 
gömbalakkal birnak csak 
Mindezeknél fogva csaknem biztonsággal ki lehet 
mondani, hogy e chalcedon eltolási-álalakot képez calcit 
után, annál inkább, miután a rétegek, melyekben előjön, 
képződésének természetes magyarázatát engedik. 
A kovasavtól áthatott magnesiadús-mész- 
kő települési viszonyai és elterjedése világosan kitűnik 
a mellékelt átmetszetekben és a térképen. Az átmetszetek 
értelmezése azonban már a kréta-képlet tárgyalásánál 
megtörtént, a térképre pedig egy tekintet elégséges, 
hogy viszonya a serpentin-fekvethez föltűnjék. Megjegy¬ 
zem azonban, hogy a kisebb mérvek miatt a legalsó és 
igen vékony két serpentinfekvet, melynek legfelsőbbike a 
kovasav és magnesiadús mészkő-telep által közvetlen 
födetik, nincs a térképen kitüntetve, csupán a főfekvet 
van belerajzolva. A két átmetszet azonban részletesen 
kimutatja a települési viszonyokat. 
Mindezek után a kovasavtól áthatott magnesiadús 
mészkőnek eredése könnyen magyarázható ki. Mindenek¬ 
előtt világos, hogy e kőzet eredetileg csak olyan mészkő 
volt, mint a krétaképletnek egyéb, a palás agyagba, már- 
gába és homokkőbe települt s más leírt vékonyabb- 
vastagabb rétegei, melyek a serpen'in-telepekkel közvet¬ 
lenül nem érintkeznek, s hogy a kőzet mostani állapotá¬ 
ban valódi átalakult kőzet. Az átalakulás úgy történt, 
hogy a szénsavas mésznek egy része elvitetvén, helyette 
szénsavas magnesia és a szemcsés barnapátnál kevés 
szénsavas vasélecs lépett, egyúttal kovasavat tartalmazó 
oldatok is átjárván a kőzetet az nagyobbrészt alaktalan 
állapotban, kisebbrészt kristályodott állapotban is lera¬ 
kodott annak üregeiben és likacsaiban. 
