2. számúnál mint látszik nem minden alkatrészt határozott 
meg tökéletesen, ezt fémfényű, világos-szürkének mondja, 
vastartalma 82 °/ 0 . Úgy látszik, hogy ez a W. által 
elemzett vassal azonos, melyről ő azt állitá, hogy töké¬ 
letesen íémfényü, szürkés-vasszinü, félig leveles, finom 
szemcsés törésű, a levegőn teljesen változatlan, s vas¬ 
tartalma 8 o , 64°/ 0 . Fajsúlya — melyet Daubrée nem kö¬ 
zölt — W. meghatározása szerint _o C° mellett 5-82. 
Legfeltűnőbb az, hogy mig Daubrée észleletei szerint 
ezen 2. számú vasnak friss vágási felülete nehány nap 
múlva harmattal húzódott be és rozsdásodni kezdett, 
addig a W. által elemzett — majdnerfi 1 fontnyi súlyú 
darab, — még most is — egy év lefolyta után — 
szabadon fekve változatlanul maradott, a nélkül, hogy 
fényét elvesztette vagy vaschlorürt kiizzadott volna. 
S. F. Petro leumelőjövetel Éjszak -Ma¬ 
gyarországban. K. M. Paul , bécsi geolog már 
1868—69-ben, Sáros, Zemplén és Ungh megyék geológiai 
felvétele alkalmával kimutatta, miszerint Galiczia petro- 
leumtartalmú rétegei Magyarországnak emlitett terüle¬ 
tére is kiterjeszkednek, s már akkor több pontot sikerült 
megjelölnie, melyeken a petróleum előjövetele be van 
bizonyítva. Ezen rétegeket megkülönböztetésül az oli- 
gocen-kárpáti-homokkő többi rétegeitől „Ropianka-réte- 
geknek“ nevezett el, s a rétegek vonulatát a térképen 
lehetőleg kitüntette. 
Újabb időben ugyanazon tárgygyal tüzetesebben 
foglalkozik J. Noth bányagondnok Duklaban, s vizsgála¬ 
tainak eredménye a Paul által közlöttel teljesen egyezik. 
E tárgyra vonatkozó közleményének rövid tartalma a 
következő : 
Galiczia petróleum-területén már 1872-ben követte 
nehány petróleum tartalmú réteg vonulatát s már akkor 
fejezte ki azon nézetét, miszerint a „Beskid“ -- a kár¬ 
páthegység egy része, — mely a Visztula, Dniester és 
Pruthnak éjszakkeleti, a Tiszának pedig déli vízválasz¬ 
tékát képezi megszakítja ugyan, de végét nem veti a 
mértföldekre terjedő petróleum-területnek; ez állítását a 
felső Magyarországban legújabban feltalált nehány pont 
fényesen igazolja, a mennyiben felső Magyarországban 
a Kárpátok déli lejtőjén is fordulnak elő mértföldekre 
terjedő, a galicziaikkal analóg körülmények között petró¬ 
leum tartalmú rétegek ; e rétegek .nemcsak természetük 
és összetételük, hanem helyezkedési viszonyaiknál fogva 
is hasonlók a galicziaikhoz s az ismeretes trachytemelke- 
dések által szakíttatnak meg. 
