145 ~ 
3. Palás agyag, mint feljebb.7-—8' 
4. Barnaszén telep.4' 
5. Palás agyag, mint feljebb.6' 
6. Barnaszén telep.6—-7' 
7. Palás agyag, mint feljebb.4' 
8. Barnaszén telep.1 1 j i i 
9. Palás agyag s tovább agyagos márga (mely- 
lyel kemény mészmárgarétegek váltakoznak.) 
Ezen telepekből a legvastagabbat (7') kezdették 
kibányászni. 
A barnaszéntelepek közt fekvő barna palás agyag¬ 
ban csupán levéllenyomatok tűntek fel, melyekből is a 
rövid látogatás miatt csak keveset gyűjtöttem össze. 
A barnaszén kinézése után Ítélve tiszta, de inkább 
szép lignithez, mint valódi tömött barnaszénhez hasonlít 
a felületen. 
A palás agyagban gyűjtött leveleket múlt évben 
Bécsben Sturnak megmutatám, ki a következő fajokat 
határozta meg : 
Quercus Drymeja Ung. (Sotzka rétegek), Grewillea 
grandis Ung. (Sotzka rétegek), Myrica banksiaefolia Ung. 
(Sotzka-r.), Cinnamomum Scheuchzeri Heer (Hohe Rhonen) 
Ephedrites Sotzkianus Ung.) „ 
Catuarina Sotzkiana Ett. ) ( Sotzka rét -) 
Glyptostrobus Ungeri Heer (?) (Sagor, Parschlug), 
Physogenia Parlatori Heer (?) (Alteni neogen), Sapotacites 
minor Ung. (Sotzka rét.), Pinus cfr. tedraeformis Ung. 
(Parschlug). 
Kilátszott ebből, hogy miután a legtöbb s köztük 
sok jelleges faj a Sotzka-rétegekben is előfordul, sőt maga 
a palás agyag is tökéletesen hasonló a sotzkai növények 
palás agyagához, hogy a vrdniki barnaszéntelepek teljesen 
egykoruak a Sotzka mellett, alsó Styriában előforduló, 
igen sok növénylenyomatot tartalmazó rétegekhez. 
A sotzkai rétegek, pontosan tanulmányozott flórájuk 
szerint a felső oligocánhez — vagyis Meyer K. Aqui- 
taniai emeletéhez tartoznak, s igy a vrdniki szénképlet 
kora is meg van határozva. 
Hantken igazgató úr Vrdniknél a Sotzka rétegek 
közé települve egy vörös mészkőnek vastag rétegeit ész¬ 
lelte, melyek a patakon átcsapnak. A mészkő 7°/ 0 vasat 
tartalmaz. 
