‘55 
kőszénnel égetik, és gőzerővel hajtott malomkövekkel 
őrlik. Naponként 4000 mázsát képesek előállítani. 
A harmadik kezdetleges márgatörés és cementgyár 
Cserevichez közel a Stipin dől elején van s Vasas úr 
tulajdona. 
A felületen és ehez közel levő márga sárgás-szürke 
szinü, tökéletesen krétás; a mélyebben levő márga ellen¬ 
ben kékes-szürke, valamivel összeállóbb, de szintén földes. 
E két változat vegyszerkezetre nézve is kissé elüt egy¬ 
mástól, de világos dolog, hogy a fölületen levő sárgás 
változat a kékes-szürkéből a légbeliek behatása által 
keletkezett. A csekély vegyszerkezeti különbség elég arra, 
hogy a szürke üdébb márgából erősebb égétés mellett — 
úgy hogy részben salakos lesz már —- Portland-cement 
készíttessék. 
Ohrenstein testvérek márgájukat elemeztették lov. 
Hauer Károly és Kletzinszky V. tanár által; egy régibb 
vegyelemzés Dr. Ragszkytől a „Jahrb. d. k. k. geol. 
Reichsanst." 1852. II. k. I. füzet. 161. lapján van. Mind¬ 
ezen elemzések eredményei a következ'ö táblázatban egymás 
mellé vannak állitva és a középérték is kiszámítva. 
I. A márga physikai tulajdonságai. 
Kletzinszky V. tanár szerint. 
1 
Sárgás márga 
Szürke márga 
Izzítási veszteség 
3 i- 5 % 
O 
O 
Tömöttség 
25 
2.8. 
Viztartási képess. 
60% 
2 5 % 
1 köblábnak súlya j 
50& 
90 
II. A márga alkatrészei. 
Dr. Ragszky ( 1 ) Hauer K. lov. ( 4 . és 5 .) és Kletzinszky V. tanár 
( 2 . és 3 . sz .) vcgyelemzései szerint. 
1 
1 
2 
4 
Savban oldhatlan részek 
2 7 ' 59 % | 
30 % 
2 5 % 
Savban oldható rész j 
72-41 °/o | 
70% 
75 % 
H 
