- I öo - 
A legutolsó feltűnően nagy kagylót, csak a helyszí¬ 
nén tett észleletek után, miután egy darabot sem sikerült 
kifejtenem, tartom Unió maximus Fuchs-nak, melyet leg¬ 
előbb Paul*)j bécsi geolog ismertetett meg nyugat 
Slavoniának congeriaképletébőfúgy hogy a lelhelyek szom¬ 
szédságánál fogva is valószínű mindkettőnek azonossága. 
Végre meg kell említenem még edesvizi halak csont¬ 
jainak nagy számát, melyek az iszapolási maradványban 
találhatók. 
Ezen faunát tekintetbe véve látjuk, hogy az lényegesen 
elüt a congeria-márga faunájától; mert míg ez világosan 
féligsósvizi jelleggel bir; a cong. agyag é inkább édesvízi. 
Feltűnő a kövületek közlött jegyzékében az arány¬ 
lag sok most is élő faj (ezek csilaggal megjelölvék), a mi 
Neumayr**) után nyugoti Slavoniában is úgy van s arra 
utal, hogy ezen agyag a harmadkor legifjabb képződ¬ 
ményeihez sorolandó. 
A cserevici völgynek bal lejtőjén, a Lippa hegynek 
végnyulványán sárga agyagban levéllenyomatokat is talál¬ 
tam, de sokkal kevesebb számban és roszabb megtartási 
állapotban, sem minthogy valami fontosságot tulajdonít¬ 
hatnék nekik. 
Végül fölhozhatom még, hogy Dr. Lenz Görgeteg 
klastromnál is talált egy agyagot telve paludinákkal s. 
a. t., mely valószínűleg azonos képződmény a cserevici 
congeria agyaggal. 
Negyedkori képződmények. 
Lösz , kavics. 
A lösz az északi lejtőn sokkal kisebb mérvben van 
kifejlődve, mint a délin, hol szakadatlan takarót képez, 
mig északon csak Cserevictől nyugotnak és Kamenictől 
kezdve keletnek fordul elő mint szakadatlan takaró. 
Cserevic és Kamnic közt az egyes völgyeletekben gyak¬ 
ran találkozik ugyan az ember lösszel és belerétegzett 
kavicscsal, de ez csak kis foltokként s védettebb helye¬ 
ken van meg. A Potorány völgynek elején a lösz szür¬ 
késsárga, kissé csillámos s a következő csigákat tartal¬ 
mazza : 
*) K. M. Fául : Beitráge zűr Kenntniss dcr Congerienschichten West- 
slavoniens uud dérén Lignitfiihrung. 
Jahrb. 3. geol. Reichsanst 1870. Nro. 2. 251. S. 
**) Dr, M Neumayr: Beitráge zűr Kenntniss dér Binneufaunen ; 
Die Congerienschichten in Croatien und Westslavonien Jahrb. d. geol. 
Reichsanst. 1869. Nr. 3. 370 1, 
