161 — 
Succina oblonga Drap. 
Helix striata Drap. 
„ hispida L. 
Clausilia pumilza Ziegl. 
Bulimus lubricus Drap. 
Ide kell sorolnom még azon Cervus sp. agancsokat 
is, melyeket Hrobács Ferencz uradalmi erdész úrtól kap¬ 
tam. Közlése szerint ezek egy, az Erdell hegy lajtameszé- 
ben létezett barlangüregből kerültek ki, hol fehér mész- 
porba ágyazva még sok szarvas és egyéb csont is talál¬ 
tatott. Sajnos, hogy nehány agancs töredéken kivül a 
többi csontok elvesztek, még Dr. Lenz is fölhoz nehány 
hasonló töredéket, miket ő mentett meg. Ezen töredékek 
x db. agancskorona, i nagyobb db. agancs és egy db. 
agancs ága ; a csontok megtartási állapota is arra látszik 
utalni, hogy még negyedkori fajtól valók. 
Mostkori képződmények. 
Kamenici ó-alluvmm, 
A hegység ész. alján és a patakok mentében lera¬ 
kodott mostkori képződményekről kimerítően szólottám 
„Beocsin környékének földtani leirása“czimü értekezésem¬ 
ben, azért itten csupán a Kamenicen észlelt ó-alluvial 
képződményt irom le. Kamenic helysége nagyobbrészt 
a löszből vagy lőszhomokból álló dombon épült. A nagy¬ 
korcsma megett lemenő mély útban, körülbelül 3o'-nyira 
a Duna jelenlegi ártere és a többi alluvial képződmények 
felett a löszhomokon barna iszapos réteg terül el, telve 
Unió batavus Lám. jól megtartott héjaival s födetve a 
legújabb mostkor televényével. Világos, hogy a Duna 
ártere itten egykor 30 és több lábbal feküdt magasabban 
mint a mostani, s hogy fokonként hagyta el a nagyobb 
terraszokat. Az ember jelenlétére mutató nyomokat nem 
észlelék, de nem is volt alkalmam behatóbban átvizsgálni 
még ezen ó-alluvial réteget. 
Sanidin-trachyt. 
A sanidintrachyt, melynek részletes kőzettani vizs¬ 
gálatát „Górcsővi kőzetvizsgálatok“ cimü, az akadémia 
által kiadott értekezésemben közlöttem már, eddigi észle¬ 
leteim szerint csupán három részletben jön a felületre 
Rakovác és Ledice határában. Az első részlet a rakó- 
