t6q 
nén is beszéltek, egy ászbeszt kinézésű növényzárvány, 
a mely csomóban összezsugorodva fordult elő a kőzetben. 
A csomó kibontva az anyag vagy 33 cm. hosszúságú 
felGr rostokat képez, a melyek meggyujtva csaknem 
mint kender - szálak égnek. Ezeket Jurányi úr hasonló¬ 
képen meghatározta és szintén Conifera (fenyüféle) marad¬ 
ványnak ismerte fel. Egyik véggel e rostpamatok némely 
része még most is erősen tapad a tömött Bazalttufához; 
az ezen növénymaradványt tartalmazó rétegek alatt elő¬ 
forduló kőzetanyag a legjobb és az az, a mely az építés¬ 
hez használtatik. 
A kőzetzárványok között ezen Bazalttufában meg 
vannak a környező geológiai képletek tagjai is: igy a 
Cerithium mészből kisebb nagyobb darabok jól megtar¬ 
tott puhányokkal, igy trachyt és a legfiatalabb Congeria 
kavicsból quarzhömpölyök, a melyek ezen bányában a 
legmélyebb rétegtől kezdve a legfelsőig szakadatlanul 
tartanak. 
Minden oda mutat, hogy a Leitersdorfi Bazalttufa 
neptuni eredésü; az eruptio alatt kitóduló vulkáni hamu 
és rapillik a viz által rétegképezésre nagyon csekély 
eséssel lettek felhasználva s ezen rétegekbe a környék 
egyéb kőzet, sőt némely szerves anyaga is belejutott. 
Gleichenbergben, a fürdőben volt alkalmam egy felette 
nevezetes és érdekes állati zárványt látni ugyanezen réte¬ 
gekből : ez egy hal, melynek 2 / 3 törzse és feje jól látható 
nehány csigolával, uszonyokkal és pikkelyekkel. Átmérője 
vagy 5 cm. Ez az unicum Dr. Prasil egykori fürdőorvos 
gyűjteményéből került Gleichenbergben az ottani terem¬ 
ben felállított érdekes környékbeli gyűjteménybe, s a 
mint közölték velem Heckl csukának határozta meg. 
A legjellemzőbb kőzetzárványok a vulkáni Bazalt¬ 
bombák egy részt, más részt az olivin, a mely nem ritkán 
ökölnyi darabokban jól megtartott anyaggal jön ' elő. 
Amphibol nem hiányzik néha egyes ép kristályokban, 
másszor lemezes halmazokban. E Bazalttufa savval erősen 
pezseg, kötszere tehát egyrészt szénsavas mész, de más¬ 
részt úgy látszik, hogy Palagonit is van benne kifejlődve. 
A második kőbánya Leitersdorf szomszédságában 
Pertlstein határában van; az egy egyptomi pasának a 
tulajdona, közönségesen Noé bányának mondják. Viszo¬ 
nyai egészen hasonlítanak az előbbihez; meg vannak a 
quarzhömpölyök, sőt nagyritkán fazárványok is, és ezek¬ 
ről különösen emlitették, hogy mig a leitersdorfi bánya- 
