i6$ — 
bán a legvastagabb darad 16 — 18 cm. volt, itten comb¬ 
vastag is jött már elő. A követ használják nemcsak 
falépitésre, hanem faragásra is. 
A környéken Bazalttufa még sok helyen jön elő a 
Rába völgyben, annak nemcsak jobb partján, hol ezen 
említett kőbányák vannak, hanem gyére bben balpartján 
is, hol különösen Riegersburg Bazalthegy emelkedik ki. 
A Bazaltképlet nyugatra követve a vízválasztón túl, 
a Mura völgy vizkörnyékében alig több mint egy órányi 
távolságban Gleichenberg fürdő felé Trachyttal jön érint¬ 
kezésbe, s e miatt nem mulasztottam el, a kirándulást 
folytatólag- Gleichenberg vidékét is megtekinteni. 
Gleichenberg vidékén a fő magaslatok Trachyt által 
vannak képezve, ott egy helyen azonban a Bazalttufa 
és a Trachyt érintkezése tisztán kivehető. Ezen utóbbi a 
„Röhrl Kogelt“ képezi. Ott erősen munkált kőbányában 
jól fel van tárva, s tisztán kivehetni, hogy a trachyton 
nyugszik. A legközönségesebb építkezési anyagot szol¬ 
gáltatja Gleichenbergben. Zárványai között homokszem, 
Quarctörmelék, szögletes Bazaltdarabok és néha Olivin 
kivehető, összetartva Palaponit és mészcarbonát által. 
A kőzet elég jól engedi magát dolgoztatni, sürü és pál- 
hás. Sósavas oldata a lángot nem csak Calciumra fösti 
erősen, hanem Na.-és mi több K .-ra is. 
Gleichenbergben a kirándulásokat dr. Clar fürdő¬ 
orvos ur társaságában tettem, ki a környék geológiai 
viszonyai iránt igen érdeklődik és sok helyi ismerettel 
bir. Mindjárt arra figyelmeztetett, hogy kétféle Trachyt 
jön elő: közönségesen orthoklas oligoklas Trachyt Qrarz- 
nélkül és gyérebben orthoklas oligoklas Quarztrachyt. 
Stur*) csak az élőbbemről tesz említést. 
Az Orth. Ólig. Quarztrachyt Gleichenberg fürdőtől 
Ek.-re „Baierisch Kühldorf“ helységnél „Schaufelgraben“ 
nevű tájon jön elő, hol egy kisebb kúphegyet képez 
egészen a Trachyt képlet szélén. Itt egy patak jobb és 
bal partján építésre fejtik, miáltal meglehetősen van fel¬ 
tárva. A quarz ametiszt színű, néha borsó nagyságú kris¬ 
tályokat vagy szemeket képez és a hófehér kőzeten jól 
feltűnik. A orthoklas üvegfényű, leveles, igen ép; mig 
az oligoklas fehér és gyakran mállott. Biotit is mu¬ 
tatkozik gyéren. A kőzet legnagyobbrészt mállásnak indult 
*) Geologie dér Steiermark. Graz 1871, 
