179 
barnaszén stb.-vel együttesen a belföldből 450 négysz. 
mtfdnyi területet foglal el. Ez óriási sótelep külső határ¬ 
széle csaknem maga a medence határával esik össze; — 
Vastagsága óriási-nak bizonyult be, a mennyiben Tordán 
120, Deésaknán és Marosujvárt 84, Parájdon 72, Vizaknán 
76 ölnyi vastagságban ismeretes, de teljesen még sehol 
sincs áthatolva s igy feküje sem ismeretes. Keletkezési 
idejét illetőleg azonban az eddigi kutatások alapján biz¬ 
tosan állítható, miszerint a sótömzs s a hozzá tartozó 
rétegek a harmadkorszak miocén osztályába, tehát a 
lajtamész és szarmát, tisztán tengeri s a congeria és ceri- 
thium féligsós képződményei közé sorolandó. — 
A sótelepek és tömzsök főtömege jegeces, szemcsés 
és tömör, néha rostos szerkezetű kősó. Gyakran viztiszta, 
majdnem átlátszó, üvegfényü, fehér, néha kékes, piszkos¬ 
szürke, sárgás vagy vörösös szinü; tisztán sósizü, hygro- 
scopikus ; könynyen oldódik ; keménysége : 2 ; fajsulya 
2-2—2-3. Egy köbláb áltagban 126 bécsi fontot nyom. 
Teljesen tiszta állapotban vegyelemei 60-34 °/ 0 nátrium és 
39-66% chlor, különben keverve lehet mészchlorid,- mag- 
nesia,- gypsz, anhydrittel stb. 1868-ban Hallban a főkémle 
hivatalnál különböző helyekről vegyelemeztetett; az elem¬ 
zések eredményei a müvecskében közölvék. A só leg¬ 
gyakoribb zárványait szenesedett növény és illetőleg 
famaradványok képezik. Szorosabb értelemben vett kövü¬ 
letek csak a Tordai- és Marosujvári sótelepekből isme¬ 
retesek ; a legnevezetesebb : 
Turbonilla, Truncatulina, Cerithium, Globigerina, 
Conciferák és Gasteropodák széttört héjai , Corbula, 
Puliina, Trochus, Delphinula, Turitella, Buccinum, Den- 
talium sp. stb. a foraminiferák közül: Amphistegina, 
Globigerana, Triloculina sp. stb. — A rétegzeti viszonyok 
gyakran kétesek és kivehetetlenek, rétegek, erezetek, 
közbe ékelt telepek, hasadékok stb. által vannak meg- 
szakgatva. 
Ezután egyes adatokból ki van mutatva, miszerint 
a bányamüvelet által eddigelé még sehol sem éretett el 
a tenger síkja. A sőtömeg menynyiségét illetőleg pedig, 
tekintettel a sótelep kiterjedése s eddig feltalált vastag¬ 
ságára 2465 millió köbméterre vagy 5,501.400 millió 
kilogrammra lehet átlag becsülni. 
Megvannak ezután egyenként nevezve azon helyek, 
a hol a kősó részint haj dankori - római - miveletek stb. 
részint újabb vállalatak folytán fel van tárva, e helyek 
