i8 3 
11 . 1. paszmok és csikozatok. 
121 1. mostani szinély. 
VI. tábla sóász , müködmény , müvélmény , stb. 
az I. és II. táblázat végeredményei között ellenmon¬ 
dás van a mennyiben a szállított só összes mennyisége 
a termelt só menynyiségét meghaladja. 
Lényegesebb nyomdahiba III. tábl. ingyen kiszol¬ 
gáltatott étsó 1861 — 66 -ig; 100 mázsa helyett 23100 
teendő. 
4 trialeti hegység ásványos forrásainak 
rendszerérői. 
(Abich akadémikus értekezésének rövidlete.) 
Közli: G. 
Abich ur értekezése kezdetén, melyben a trialeti 
hegység földrajzi és földtani viszonyai s az azokon talál¬ 
tató számos ásványos forrás tárgyaltatik, azon meggyő¬ 
ződésének ad kifejezést, hogy ama források elhelyezésében 
szembe ötlő részarányosság uralkodik és hogy azok 
különfélesége lényeges összefüggésben van valamint a 
nevezett hegység szerkezetével, úgy az azt képző kőzet¬ 
fajok stratigraphiai és chemiai tulajdonaival. Ezen össze¬ 
függés még jobban kiviláglik, ha figyelembe vesszük 
ama fontos körülményt, hogy mindazon hegyláncok közt, 
melyek összessége képezi felső és alsó Kaukázust, egy 
sincs, melynek vulkanicus eruptív működése oly hathatós 
és határozó részt vett volna a hegység előállításában, 
miként az a trialeti hegység gerincén látható. Ezen 
hegység kőzetei fejlődésének tartama a felső kréta és a 
mostkor közti időközt tölti ki. E kőzetek a következő 
csoportokba oszthatók: 
1. csop. Legrégibb kőzetfajok, a melyek mintegy 
alapját képezik a gerincnek, s melyek a bennök talál¬ 
tató kövületek alapján tengerieknek bizonyultak be. 
2. csop. Olyan kőzetek, a melyek szintén az üledé¬ 
kes kőzetek közé tartoznak, de a melyek egyszerre erup¬ 
tív és üledékes tulajdonokat mutatnak. Ezek viz alatt 
jutottak a föld fölületére s helyeződtek azon el. 
