184 
3 - csop. Kristályosán szemcsés közetek, melyek 
Összetételre nézve az előbbi csoporttal rokonok,vagy egészen 
azonosak. Ezek függélyes repedéseken keresztül jöttek a 
felszínre s miután fokozatos fejlődésük követte a hegy¬ 
láncok lejtjeit, azok mostani reliefjének kialakulására 
döntő befolyással voltak. 
Ezen utolsó csoport régibb kőzetfajai feljövetelökkor 
mindenkor keresztül törték az előbbi két csoport tagjait; 
az újabbak pedig részint hasadékokon, részint krateralakú 
nyílásokon, részint végre kúpokon keresztül jöttek a felü¬ 
letre s láva alakjában borították be a nálok régiebbeket, 
s némely helyeken oly mérvben, hogy 400 — 500 
versztnyi (egy verszt = '/ 6 ném. mf.) területek vannak 
általuk fedve. 
Hogy ezen, oly különböző körülmények közt létre¬ 
jött, oly különböző kinézésű, de jelleges tulajdonokkal 
ellátott kőzetfajok, a geológiai térkép szükségeihez képest, 
pontosan maghatároztathassanak, elkerülhetetlen szükség¬ 
nek látszott az összehasonlító-,vegyi-ellemzésekhez folya¬ 
modni. Ezen elemzések, melyeknek kivitelére szentelte 
Abich ur idejének legnagyobb részét, oly eredményeket 
hoztak napfényre, melyek bebizonyiták, hogy az említett, 
oly különböző physicai tulajdonságokkal felruházott kő¬ 
zetfajok között szoros vegyi összeköttetés van s lehetsé¬ 
gessé tették a bonyolult viszonyok között rendet csinálni 
s a kőzeteket a geológia kívánalmainak eleget tevő 
nomenclaturával ellátni. E mellet különböző, geológiai 
szempontból igen érdekes és fontos viszonyok merültek 
fel, egyrészt a trialeti meleg és hideg ásványos források 
chemismusa s némely mineralizálódási különlegességei 
közt, másrészt azon gerinc, melynek gyomrából a források 
feltörnek, eruptív kőzeteinek összetétele közt. Ennek meg¬ 
mutatására felhoz Abich néhány bizonyítékot, melyek 
átvivése a többi kaukázusi forrásokra a legmeggyőzőbb 
módon erősítik meg a tudomány ama törvényét, mely 
szerint ama források úgy tekintendők, mint egymástól 
független rendszerek, melyek mindegyikének tulajdonsá¬ 
gait azon hegyek, melyekből kiszivárognak, kőzettani, 
települési és geotektonikai viszonyai határozzák meg. A 
tárgy nagy terjedelme és gazdagsága mellett Abich úr 
csak azon pontoknál állapodhatott meg kissé tovább, 
melyek vagy támogatására szolgáltak az előbb említet¬ 
teknek, vagy természettüdományi tekintetben bírtak 
fontossággal. 
