185 
Tisztán geognostikai tekintetben az összes trialeti 
meleg ásványos források épen úgy, mint a vastartal¬ 
múik, vagy közvetlenül oly kristályos tömegekből 
folynak ki, melyek függélyes erekben törik át a gerin¬ 
cet, vagy közel ezekhez üledékes kőzetekből, de min¬ 
denkor oly helyeken, melyeknek orographiai küleme a 
rétegek mechanikai megzavarása és áthelyezése által 
határoztatik meg. 
Ezen körülményekhez járul még vegyelemzési tekin¬ 
tetben, hogy a második és harmadik osztály kőzetfajai, 
melyek pedig a meleg ásványos források keletkezési 
helyeivel szoros összefüggésben vannak, igen hasonló vegyi 
alappal, bírnak , úgy hogy lényeges alkatrészeinek össze¬ 
tétele szembeötlő családi közösséget mutat. A genetikai 
összeköttetés, melyre az említett rokonság mutat, hason¬ 
lóan abban nyilatkozik, hogy az újabb kristályosán 
szemcsés eruptív kőzetek s velők együtt a mandolaköves 
féleségek, melyek chronologiai rendben ezek alakjában 
törhettek fel, kezdve a kréta korszaktól a mostkorig, 
gyakran az őket megelőzők anyagából képződtek (?). 
Különösen kitűnik ez a legfiatalabb kristályos kőzetek¬ 
nél, melyek láva alakjában jutottak a felületre és kéreg- 
szerüleg boríták a náluk régiebbeket. Hogy ezen, igen 
csalékony mineralogiai tulajdonságokkal ellátott, nagy 
kiterjedésű és az építkezéseknél keresett, andesit láva 
valódi teimészete megállapíttathassék ; szükséges voltche- 
miai analysiseket eszközölni. A láva fő elegy részét, az 
Abich úr áltál 1842 . évben, andesin elnevezés alatt önnálló 
fajnak felállított három-hajlású földpát képezi. Különös 
figyelmet érdemel ezen andesin láva, hogy chemiai és 
physicai tulajdonságaira nézve tökéletesen megegyez a 
mostani islandi lávákkal. Ezen megegyezés kitűnik három 
különböző helyről vett, trialeti láva elemezése középszá- 
mának összehasonlitásából az islandi lávák elemezés! 
számaival: 
