i88 
A nevezett, ezekben fellépő, andesittypusú kőzet¬ 
fajok említett rokonságán kivül a trialeti és islandi lávák¬ 
kal, még különösen érdekes az, hogy bennök mindenkor 
chemiailag vegyült víz található. E tekintetben különösen 
nevezetes a III. sz. alatti szurokkő andesit. Ez mindenkor 
oly forma augit-andesitok társaságában lép föl, melyeknek 
a bennök foglalt nagy háromhajlásu földpát, porphyros 
kinézést kölcsönöz. Telve lévén ezen porphyrok különböző 
nagyságú s szeszélyes alakú geodákkal, melyek leggyak¬ 
rabban lapítottak vagy összezsugorítottak, az ezek közt 
találtató üregek pedig sürü hófehér, lemezes zeolitokkal: 
megtekintésük azonnal eszünkbe juttatja, hogy eredetileg 
plastikus anyagot képeztek. 
Rendkívüli s nagyszerű a benyomás, melyet ezen, 
a hegyek lejtőin haladó ér-kőzetek gyakorolnak a szem¬ 
lélőre, a mennyiben tőlök nyerik az achalczich ~ impe- 
retini határ hegygerinc déli lejtői nagyszerű s festői 
jellemöket. — (feologiailag pedig abban rejlik ezen, a 
régibb korszakok szurokköveire emlékeztető kőzetfajok¬ 
nak jelentősége, hogy száraz lepárlásnak alávetve előbb 
elvesztik vizöket, később pedig —- a hőség nagyobbitása 
mellett az eredetinél majdnem kétszer nagyobb térfo¬ 
gatot vesznek fel, miközben gáznemü részek illannak el, 
melyekben, kevés szénsav mellett, kreozot szagú illő olaj 
fedezhető fel. 
A fölebb elmondott vélemény támogatására azon 
általános törvényt illetőleg, mely szerint a trialeti hegy¬ 
ség vulkanikus tömegei és eruptív kőzeteiben az elegy¬ 
részek chemiai alap alkrészeikre nézve szoros viszonyban 
állanak, szükséges megemlékezni még azon féleség szer¬ 
kezetéről, mely mintegy alapképződmény lép fel azon, 
legtöbbnyire törmelékes eruptiv kőzetek körében, melyek 
gyomrából erednek a dabachani hasadékban a tifliszi 
források. Ezen kőzetféleség hatalmas rétegekben lép fel 
és feketeszínü, igen kemény és tömött, szuroknemü pala 
vagy inkább pelitféle kőzet jellemével bír; szálkás 
töréssel s rejtett szemű szöveggel. Ezen közetféleség az 
említett 2 csoport trappszerű egészen szabályos rétegei közöl 
való. Fajsúlya 2 . 573 . Szárító kemencében hosszas mele¬ 
gítés után 4,67 °/ 0 vizet veszt, mi mellett előbb éghető 
szénkőnegek, végül pedig szén-és kénsav fejlődnek ki. 
Ilyen szurokszerü pelit szerkezete, melyen keresztül 
folynak a dabachani hasadékból, Tifliszben a meleg¬ 
források : 
