202 
congeria-réteg tökéletes kifejlődésben van képviselve. 
Fordúlnak elő egyes helyiségek, a hol e congeria ho¬ 
mok-rétegeket hatalmasabb vastagságú lösztömeg fedi, 
mint a Mizlenyhez közel fekvő téglavetőknél, a hol a 
löszt tégla készítésére fel is használják (úgy a tizenötö¬ 
dik számú vasúti őrháznál látható egy nagyobb átmet¬ 
szés, melyet hatalmas lösz-gumóiról már távolról felis¬ 
merhetni) ; azonban ha e lösz-emelkedésekről mélyebb 
fekvésű helyekre megyünk át, s kutatás alá veszszük, 
láthatni/ miként a congeria-homok csaknem a felszinre 
jő. Már Pécs éjszaki oldalán, a téglavetőknél látható 
emez élesebb homoklerakodás, a melynek meghatározását 
elég biztossá teszik a benne található congeria-köviiletek 
és így véleményem szerint az árpádi ennek csak folyta¬ 
tása, a mennyiben Üszögön keresztül a vasút-vonal men¬ 
tében haladva folyton eme homoklerakodás látható, a 
miről szintén volt alkalmam meggyőződhetni, miután ab¬ 
ból csekély idő alatt sikerült pár Congeria triangúlaris-t 
megszerezhetni. Azonban egy pontja sem mutatkozott 
oly anynyira érdekesnek, mint Árpád falutól keletnek, 
alig egy negyed órányira völgyben fekvő patak-malom¬ 
nál, a mely helynél a rétegnek áttekintésére, s a kövüle¬ 
tek megszerzésére annak menynyiségét tekintve kedvezőbb 
leihelyt nem kívánhatunk. Az épülettől mintegy tiz- 
tizenöt lépésnyire látható egy nagyobb lemetszés, a mely 
feltárásnál a kövületeket dúsan tartalmazó homokrétegek 
igen jól kivehetők, s külön-külön megkülönböztethetők. 
Felül mintegy i y 2 láb vastagságban barnás-fekete 
agyaghordalék terül el, kissé homokos kövületeket csak 
annyiban tartalmaz, hogy a mellette elvonuló magasabb 
fekvésű homokrétegekből az esőzés' által időnkint bele¬ 
mosatnak. Alatta igen csekély vastagságú homokos lösz 
terül el, s így mintegy átmenetét képez az alatta fél öl vas¬ 
tagságban elterülő igen finom tiszta csillámdús, és kissé 
kvarcos homokrétegbe, a melyben azonban közben- 
közben vaskénegtől vörösre festett gumók még is látha¬ 
tók; kövületeket gyérebben tartalmaz. 
Mig az alatta fekvő három láb vastag éles homok¬ 
réteg némileg kövület-telepet képez, a mely rétegeket a 
már elmállott kövületek héjai csaknem fehérré festik. A 
lemetszés felszínéből, dacára a legnagyobb elővigyázat¬ 
nak, részint a nedvesség, részint a levegő behatása mi¬ 
att valamely jobb megtartású kövületet ki nem vehet¬ 
tünk, azonban erősebb bemélyesztés után sikerült egyébb 
igen érdekes és ép példányokat megszerezhetni. 
