204 
Irodalom. 
4 magy. Mr. földtani intézet évkönyve. 
II. kötet ín. füzet. 
E füzet tartalma a következő: 
„A budai márga. u Hantken Miksától, és ,, Adalék a 
buda-kovácsii hegység másodkon és régibb harmadkori kép¬ 
ződései puhány-faunájának ismeretéhez, dr. Hofmann Ká- 
rolytól, 6 táblával. Pest, 1874. 
Jahrbnch dér k. k. geolog. Reichs-lustáit. 
1873. XXIII. Bd. Nr. 1. (Jánner, Február, Marz.) 
Tartalma a következő: 
1. Ueber die Bedeutung von Tiefbohrungen in dér 
Bergöhlzone Galiziens. Von F. Jul. Noth. (Mit Tafel 
I. u. II.) 
2. Beitráge zűr Kenntniss fossiler Binnenfaunen. 
Von Th. Fuchs. (Mit Taf. III. u. IV.) 
Szerző új puhányfajokat ir le a Congeria-rétegek- 
böl és a szármát-emelet lerakodásaiból. Az e leíráshoz 
csatolt két táblán (III., IV.) az új fajok lerajzolvák. 
3. Geologische Darstellung dér Gegend zwischen 
Carlstadt in Croatien und dem nördlichen Theil des Canals 
dér Morlacca, mit besonderer Rücksicht auf die hydro- 
grafischen Verháltnisse jener Gegend und die Karstbil- 
dung im Allgemeinen, Von dr. E. Tietze. 
4. Geologische Uebersichtskarte dér österreichisch- 
ungarischen Monarchie. Von Fr. Rítt. v. Hauer. (Blatt 
VIII. Siebenbürgen.) 
Mineralogische Jiittheilsngen 
gesammelt von Gustav Tschermak. 
Jahrgang 1873. Heft I. Mit Tafel 1 . 
(Beilage zum Jahrbuch d. geol. K.-Anstalt.) 
W. K. E szóban levő füzet több általános és egy¬ 
néhány hazánkra nézve különös érdekkel biró közle¬ 
ményt tartalmaz. 
1. dr. Drasche Richard: T Zűr Kenntniss dér Eruptivge- 
steine Steiermarks- 1 . című értekezésében a stíriai hegységek 
eruptív kőzeteit ismerteti s ugyan e tárgyra vonatkozó föld- 
