213 
ségü szénenyt tartalmazó acélnemü vasnak tekintendő. 
Valódi acélnemek csak a tégelyben olvasztattak át, Bes- 
semer. Siemensacél stb., melyek olvadt állapotban min¬ 
tákba Öntve homogén és sűrű tömegeket szolgáltatnak. 
Csak az acélnemek teljesen homogén és egyenlősürü tö- 
megiiek. a vasféleségek ellenben salakot zárnak gyak¬ 
ran magukba, s különböző vasféleségeket szolgáltatnak. 
Ha a kopásnak ellentálló fém szükségeltetik valamely 
célra, az esetben nem választunk vasat, valamint azon 
esetben sem. lia az illető anyag lökések és állandó rez¬ 
gésnek van kitéve. E szerint ajánlatos az acél a vas¬ 
úti sinekre. hajlott sikokra. kötésekre, csapokra stb. 
Ugyancsak acél használandó azon esetben is, midőn 
össze nem forrasztott darabokra van szükség, péld. a 
hajógépeknél, meghajtott tengelyeknél stb. Ezeken kivül 
számtalan más esetben is az acél ajánlatosabb homo¬ 
genitása miatt, tekintetbe nem véve természetesen azt. 
hogy ára nagyobb. Azonban ki fogja-e az acél a vasat 
teljesen szoríthatni? Szerző e tekintetben elhamarkodott¬ 
nak tartja az igenlő választ. Alkalmazását mindenesetre 
korlátolandja, de még mindig elég változatos marad a 
vasnak alkalmazhatása. 
A vasipar mai állása szerint két termék-sorozatot 
tüntet föl. melyek vegyi szerkezetre nézve teljesen meg¬ 
egyeznek s egymástól csak a gyártás módjára nézve 
különböznek. Az első sorozatot a vasféleségek képezik ; 
e sorozat a közönséges vassal kezdődik különféle módo¬ 
sulataival, innen a szemcsés vashoz emelkedik, s végre 
az acélvasat képezi, mely gyakran oly sok szénenyt tartal¬ 
maz, hogv keményíthető is :sőt némely esetben csak nehezen 
kovácsolható, mint a stiriai acél. E sorozat tetőpontját 
cementvas vagy acélféleségek képezik, melyek általá¬ 
ban vasból állanak, a mely szénneli közvetlen érintkezés 
által erősen van szenesítve. A második sorozatot az 
acélféleségek képezik , e sorozat az előbbivel pa¬ 
rallel . s annak minden egyes tagja ebben egy-egy 
analóg- féleséget talál. Ebben az első az „egészen 
lágy acél" , mely mint a vas forrasztható , s ke¬ 
ményíteni nem lehet ; utána jön a „lágy acél“, mel)’' 
a szemcsés vasnak felel meg, s részben az acélvasnak 
is, s végre következik a cementvas- vagy acélnak, s 
a stiriai acélnak megfelelő „kemény acél“ ; ez nehezen 
forrasztható, s mindenkor keményíthető. A következők¬ 
ben e fém két caracteristikus sorazatának megközelítő 
szénenytartalma van adva százalékokban: 
