2IÓ 
A bécsi világtárlaton különösen francia, jelesen 
párisi optikusok állítottak ki ilynemű brazíliai quarzokat, 
és pedig különböző állapotban, ugyanis mind már tel¬ 
jesen földolgozva, — különösen lencsékké, — mind csak 
félig földolgozva, jelesen egyik oldalon még öszszefüggö 
lemezekké fűrészelve, mind pedig még jóformán teljesen 
nyers, s legfeljebb a végen csiszolt példányokat. Ezen 
optikusok egyikétől vette értekező úr a szakgyülésen 
bemutatott két quarzpéldányt. 
E quarzok egyike két végén csiszolt oszlop-alak, 
melynek belső anyaga oly rendkívül tiszta, oly homogén, 
hogy a szemlélő az első pillanatra okvetlenül üres cső¬ 
nek véli, s csak közelebbi megvizsgálás után győződik 
meg a belső anyag ottlétéről. E teljesen homogén belső 
anyagban a külső áttetsző kéregtől egyes befelé haladó 
szálak vehetők észre, melyek értekező úr tapasztalata 
szerint nem egyebek igen finom repedéseknél ; e ta¬ 
pasztalatot előadó úr egy, a zlatnói üveggyárba vitt, s 
neki ajándékozott 4 oldalán csiszolt, s tisztaságra nézve 
a brazíliai quarzzal versenyző, körülbelül 1 1 nagyságú 
rima-letohai quarzon tette, melynek egy kiálló csúcsa 
lévén, hogy könynyebben fel lehessen állítani e csúcsot, 
gyenge kalapácsütéssel iparkodott eltávolítani , mely 
ütésre az egész példány rögtön ily repedésekkel lett el¬ 
lepve anynyira, hogy átlátszóságát és tisztaságát jófor¬ 
mán teljesen elvesztette. — E rögtöni megváltozás an¬ 
nál is inkább megmagyarázhatlan , mert a kérdéses 
quarzpéldány mint hömpöly számtalan iitödés és lökés¬ 
nek volt kitéve, mely iitődések az anyag tisztaságát, s 
átlátszóságát meg'változtatni képesek nem voltak, s egy 
egyszerű s aránylag csekély kalapácsütés mily nagy¬ 
mérvű változást idézett elő ! 
A bemutatott másik példány egy brazíliai füstquarz; 
a füstquarzok általában véve már inkább ásványtani, 
mint optikai tekintetben birnak nagyobb fontossággal. 
Érdekes ezeknek — a bemutatott példányon is tisztán 
kivehető — réteges, gyűrűs szerkezete ; ugyanis ezek nem 
egyféle színezetűek, hanem a legközépső tömeget egyes, 
különböző sötétségü, árnyalatú rétegek veszik körül, mi 
úgy magyarázható ki, hogy e gyűrűs rétegek anyaga 
nem ugyanazon időben rakódott le, hanem bizonyos idő¬ 
közök lefolyta után, s ezen lerakodott anyag mindenkor 
különböző színű lévén, innen ered e példányok sajátos és 
érdekes kinézése. 
Második tárgy gyanánt dr. Pávay Elek : „Egy új 
