231 
4 turmalinnak egy magyarhoni új lelhelyéről. 
Stürzenöaum Józseftől. 
(! ölolvastatott a társ. 1873 nov. 12-én tartott szakülésén.) 
Folyó év szeptember elején Versetzen (Temesme- 
gye) időzvén barátom Bruck Ferencz tanár úr kíséreté¬ 
ben több kirándulást tettem a versetzi hegységbe, mely 
a bánsági hegység egyik végkiágazását képezi. E hegy¬ 
ség főtömegét tekintve, durvaszemcséjü gneiszből áll, ez 
azonban gyakran képez átmenetet a csillámpalába. A 
gneisz főkép csak a felületen oly durva, nagyszerr.ü, 
mélyebben fekvő rétegei mindinkább finomabb szem¬ 
cséjű összetétellel bírnak , mely szakadatlan átmene¬ 
tet az ottani kőbányákban igen szépen lehet látni. 
Ugyanis a gneisz a versetzieknek. más, jobb építkezési 
anyag hiányában, mely az ottani vidéken általában egész 
Oraviczáig nem található, építési anyagul szolgál, s így 
természetesen több helyt fejtik. E több kúpot képező 
hegység számos vékonyabb vagy vastagabb quarcit-eret 
tár magába, mely erek egyes részei, bizonyos helyeken 
a főtümearet képező s elmálló gneisztől megszabadítva, 
kiálló tuskókat s tömzsöket képeznek. 
Egyik kirándulásunk alkalmával, az ú. n. birkahegy 
(Schafsberg) keleti oldalán föntemlített barátomnak egy 
feketeszinü zárványnyal telt gneisz-darab ötlött szemébe, 
mely. a többi gneiszdarabtól első pillanatra eltérőnek 
látszott, s annyival is inkább érdekelt mindkettőnket, 
mivel barátom, ki versetzi születésű, s a hegységet min¬ 
den irányban számtalanszor bejárta, nem emlékezett, 
hogy e vidéken valaha ily zárványokat tartalmazó gneiszt 
vagy quarcitot talált vagy ily leletekről másoktól említést 
tenni halott volna. Közelebbi s figyelmesebb megtekin¬ 
tés után e zárványok feketeszinü fomwaím-jegeczeknek 
bizonyultak be. Igen természetes azonban, hogy ez egy 
példánynyal be nem elégedve, kerestünk tovább és nem 
épen siker nélkül, a menynyiben ugyanazon hegyen még 
io—12 turmalint tartalmazó gneisz vagy quarcit-d arabot 
sikerült gyűjtenünk ; feltűnő azonban, hogy a turma- 
lin sokkal nagyobb mennyiségben s gyakrabban fordúlt 
e helyütt elő a quarcitban, mint a gneiszban. 
E turmalín-zárványok fekete átlátszatlan jegeceket 
képeznek, általában rövidek, töredezettek, s a quarcit 
anyaga által mintegy össze vannak tapasztva. Vastagsá¬ 
guk 2-5—15 mm. Trigonalis habitusok igen határozott. 
Egyes, a bezáró kőzetből kiszabadított jegecek igen szé- 
18 
