23 ? 
2) J, Niedtsiviedslá. Basalt-Vorkommnisse im Máhrisch- 
Ostrauer Steinkohlenbecken. Nach Berichten des Berg- 
raths Andrée. (Egy térképpel.) 
A már báró Richthofen által a morvá-Ostrau mel¬ 
letti hruschaui kőszénbányában észlelt s 1857-ben leirt ki¬ 
törési kőzeten kivtil az ostraui bányakerületben azóta 
még négy pont lett feltárva, melyekén egy az akkor le¬ 
írthoz hasonló kitörési kőzet a kőszénhegységen keresztül 
tört. A mellékkőzetre való behatás mind ezen öt eljöve¬ 
telnél hasonló volt ugyan, de csakis a hruschaui bányá¬ 
ban lehetett a közelfekvő keskeny széntelepnek coaksz-szá 
való átalakítását tisztán észlelni, 
A báró Rothschild-féle Teréz-aknában a szabályosan 
rétegzett szénhegység s egy erre következő különnemű 
törmelékkőzet közt lévő, élesen kivehető érintkezési lap 
éretett el. E törmelékkőzet — kinézése szerint — hatá¬ 
rozott breccia, melynek alapanyaga a zárványokhoz ké¬ 
pest túlnyomólag uralkodó. Az alapanyagot Összetétele-s 
minemüségéből elmállott bazaltnak, úgynevezett „bazalt- 
\vacke“-nak lehet felismerni. A zárványok a breccia tő- 
szomszédságában lévő szénképletnek szögletes, élesszélü 
kőzet-töredékeiből állanak. E breccia képződési módjára 
nézve szerző azon szerinte egyedül-valószínűnek látszó 
nézethez jut, miszerint az, most már tökéletesen elmállott 
eruptív-anyagként tűnik fel. mely utóbbi folyékony álla¬ 
potában magával rántotta töredékeit s darabjait azon kő¬ 
zetnek, melyen keresztül tört vagy pedig melyen tovább 
folyt. — A törmelékkőzet határos egy egynemű szilárd 
tömegkőzettel, mely, már az első pillanatra a bazalt kiné¬ 
zését mutatva, közelebbi megvizsgálás alkalmával csak¬ 
ugyan annak is tűnt fel ; és pedig e kőzet a Zirkel által 
kristályos (makro- és mikro), porfirikus földpát-bazaltok¬ 
nak (B. osztályának) nevezett kőzetekhez tartozik, egy¬ 
szersmind az üveges porfirikus bazaltokra is emlékeztet¬ 
vén. A bazaltelőjövetel másik oldalán azután megint a 
sphárosideritet tartalmazó s palásagyagból álló kőszén¬ 
hegység éretett el. Szerző említést tesz még az ostraui 
bányakerületben szintén előforduló gömbös bazalt-dara¬ 
bokról, melyek tekealakuan elválasztott bazalt szétesett 
maradékainak tekintendők. E bazaltgömbök tökéletesen 
megegyeznek a Teréz-aknában áthatolt, helytálló bazalt¬ 
kőzettel, úgy hogy egész biztossággal lehet föltenni, mi¬ 
szerint az álló kőzet és a bazaltgömbök egy és ugyan¬ 
azon bazalt-előjövetel tulajdonai. 
