239 
Dr. C. Doelter hoszszabb értekezésében az erdélyi 
és magyarhoni quarctartalmú andesitekről, kiemeli ha¬ 
zánk kiterjedt és válfajdús trachytképletét, megemlítvén, 
hogy ezen fiatalabb eruptív kőzet öszszehasonlitva más 
országbeliekkel, még - alig van tanulmányozva.*) Némely, 
e kőzeteket tárgyaló idevágó munka felemlitése után át¬ 
tér a trachyt-családnak általános jellegzésére. 
Szerinte a fiatalabb eruptivkőzeteket két nagyobb 
csoportra lehet osztani: a tracliytok és hasaitokra, ezek a 
basikus, amazok a savas tagokat tartalmazzák. 
A trachytok fő alkatrészei (eltekintve a phonolitok- 
tól): sanidin, plagioklas (oligoklas, andesin, labrador) am- 
phibol, augit, biotit és némelykor quarc. 
E kőzeteknek Beudant és később Richthofen általi öt 
csoportra való felosztásnak fölemlitése után, áttér a tra¬ 
chytok ásványtani felosztására Rose G. Roth és Zirkl 
osztályozása alapján, és öszszeállitja végre ezen kőzete¬ 
ket saját nézete szerint, előbb még megemlítvén, hogy 
egy sanidin-oligoklas-trachyt csoportnak felállítását nem 
helyesli. 
A beosztás a következő: 
tartalmú 
Ouarc-trachyt, 
(rhyolit) 
Í amphibol tartalmú 
pyroxen „ 
biotit „ 
Az egyes alkatrészek tárgyalását a földpáttal kezdi. 
A quarctartalmú andesitek alkatrészei között a 
triklin-földpát a főszerepet játsza. A túlnyomó plagio¬ 
klas mellett alárendetlen mindig sanidin is találtatik, de 
nem sikerül minden egyes esetben, a górcső segítsége 
nélkül a plagioklast az orthoklastól megkülönböztetni. 
A kivált jegecek nagysága igen változó , a 
menynyiben pl. a szuligatai andesitben egész 2 cm. 
hoszszuak találtatnak, míg másokban ezeknek nagysága 
csak 1 —2 mm.-nyi. Bővebben iratnak le ezután azon 
tünemények, melyek ezen földpátok górcsői vizsgálásá- 
nál mutatkoznak polarizált fényben. 
A szóban levő kőzetben a földpát sokszor átválto¬ 
zott, úgy hogy az elemzésnél a földpát ezen állapotára 
szükséges tekintettel lenni, mert sokszor a kalitartalom 
*) Szerző, mint látszik dr. Szabó J., épen e téreni bő vizsgálatai¬ 
ról nem bir tudomással. 
