— 2 44 — 
tött öszsze, úgy hogy lehetetlen volt, hogy fel ne ismerje 
a jegecalak és vegyöszszetétel közötti öszszefüggést, s va¬ 
lóban Rose az isomorphiának felfedezésénél csakugyan 
fontos szerepet játszott. Jegectani vizsgálatainak kezde¬ 
tétől, a midőn először a meteoritekben előforduló jegece- 
dett testeket határozta meg, ismételve tért viszsza ezen 
rejtélyes égi testekre és felfedezte a vasmeteoritek sza¬ 
bályos szövetét. Hasonlóképen több Ízben foglalkozott a 
kőzetek vizsgálásával. és az elsők közé tartozott, ki a 
kőzetek górcsövi vizsgálat végetti csiszolásával foglal¬ 
kozott. 
Utazásai közül kiemelendő az, melyet Humboldt 
Sándor társaságában az Ural-, Altai-vidékre és a kaspi ten- 
gerretett, és mely utazásában oly sok újat tapasztalt, hogy 
ennek alapján egy külön, nagyobb müvet szerkesztett. 
Földtani felvételeknél is működött, s a sileziai hegység 
földtani ábrázolásánál mint munkatárs szerepelt. 
Legfontosabb felfedezései tisztán ásványtani téren 
történtek. 
Nemkülönben bámulatra méltó Rose egyénisége, ki¬ 
tűnő jelleme miatt, úgy hogy mindenkinek mintául szol¬ 
gálhat, ki a nyugodt, igénytelen vizsgálatot és igazság- 
szeretetet tűzte ki céljául. 
Utána nem sokára A. Breithaujpl szólíttatott ki az 
élők sorából, ki a híres freibergi iskolán mint Werner és 
Mohs utódja sokáig működött. Főfeladatáúl az ásvány¬ 
testek egyszerű módszerek segélyéveli megkülönböztetését 
tűzvén ki , ezt számos meghatározás által gyönyö¬ 
rűen oldotta meg. Az aránysúly fontosságát belátván 
ezt számos kísérlet által a legkülönbözőbb testekre nézve 
meghatározta, mi legfőbb érdemei közé soroladó. 
Működése azonban nem csak a tudomány bővítésére, 
hanem ásványtani ismeretek elterjedésére is terjeszkedett 
ki. Évenként számos ifjat küldött ki, kik tanait az 
egész világban terjesztették. 
Szerény működésben folytak napjai, életének utolsó 
éveiben azonban szemei nagyon elgyöngülvén, ez némi¬ 
leg hátráltatta munkálkodásában. 
Benne a tudós világ épp oly munkás, kitartó tagját 
vesztette, mint Roseban. — 
Dr. Brezina A. a jegecek lényegéről tartott előadá¬ 
sában mindenek előtt kiemeli, miszerint a vizsgálat a 
tények és elméletek csekély számából fejlődik, mind¬ 
inkább növekedik, terjed, míg egy bizonyos határt 
ér el, mely az alapnézet minősége folytán át nem lép- 
