245 
hető ; a régi módszerek ez által tarthatatlanokká lesznek. 
Ekkor egy új elmélet szolgál a vizsgálódásnak kiindulási 
pontjául és ez folytatódik mindaddig, míg inkább és in¬ 
kább közeledünk a valódi középponthoz, az igazsághoz. 
Az egy középponthoz való törekvés jellemzi a mai 
vizsgálatokat, és előadó a jegectan terén véli ezt legin¬ 
kább elérhetőnek. 
E nézet támogatása végett mindenek előtt a jege- 
cek alaptulajdonságait tárgyalja. 
A jegec belszerkezetét tekintve, a közönséges anyag¬ 
hoz ép oly viszonyban van, mint egynemű építési kövek 
szabályosan fektetve egymásra s valamely rendezetlen 
kőhalmaz között. Látni ebből, hogy a jegec a mathema- 
tikai bizonyosságnak jelképe, mert részecskéinek fekvése 
egy mathematikai törvény által fejezhető ki, míg a nem 
jegecedett anyag, a mathematikai valószínűség jelvénye, 
ily törvénynek nem hódol. 
Belső, lényeges tulajdonság tehát az, a mi a jegecet 
jellemzi; nem a határ olás síklapok által, sem a törési 
képesség, hanem az egyes részecskéknek egyenlő, ál¬ 
landóan ismétlődő fekvése jellemzi azt. 
A jegeceknek ezen alaptulajdonságából mathema¬ 
tikai úton a következtetések egész sora vonható ; a leg¬ 
fontosabbak egyike az, hogy az egymás mellé helyező¬ 
dött részecskék száma korlátolt, bizonyos határok közt 
fekszik; igy például lehetetlen, hogy valamely jegec ré¬ 
szecskéi egy szabályos mértani pentagondodekaederré 
csoportosuljanak, mert ily elrendezés az egynemű felosz¬ 
tás feltételével nem fér öszsze. 
A jegecek ily alaptulajdonságainak tárgyalása után 
áttér előadó előbbi állításának okadatolására, mely sze¬ 
rint csupán a jegecekről szóló tan azon tér, a melyen 
a physikai tünemények egyöntetű elmélete hozható 
létre. 
Előadó bebizonyítja, hogy a jegecekben nem csak 
az egyes részecskék fekszenek szabályosan, hanem ezen 
részecskéket alkotó tömecsek és az ezeket képező pará- 
nyok is, ha bár a parányok és tömecsek elhelyezése más 
törvényt követhet, mint milyent a részecskékben ész¬ 
lelünk. 
Az a priori is feltehető, hogy valamel}* jegec phy- 
sikai tulajdonságai függnek a részecskék, tömecsek és 
parányok hármas elrendeződésétől. Erre nézve általában 
tapasztaltatott, hogy ezen elrendezések egyenként nem 
gyakorolnak egyenlő befolyást a physikai tulajdonsá¬ 
gokra. Mily fontos ezen tény, kiviláglik abból, hogy bi- 
