24Ó 
zonyos esetekben ezeknek csak egyikét kell számításba 
vennünk. 
Végre előadó ezen vizsgálatainak folytatását helyezi 
kilátásba. 
Dr. Easpeyras H. a füzet második cikkében egy új 
ásványt ismertet, a hygrophilit-e t. Ezen ásvány közlö¬ 
nyünk 10-ik számában már le lévén írva, fölöslegesnek 
tartjuk itt újra szólani sajátságairól. 
A füzetben lévő harmadik értekezletet dr. Hirsch- 
wald J. „a jegecitési törvények mechanikai elméletének 
alapvázlata“ képezi. 
E cikk bevezetésében egyenesen ki van mondva 
azon cél, miszerint ennek szerzője azon nézetét szándékozza 
bebizonyítani, hogy amorph testek egyáltalában nem lé¬ 
teznek, s ennek mintegy bizonyitékáúl hivatkozik egy 
Leydolt által irt érdekes cikkre, melyben a legtöbb üveg- 
nemü test jegeces belalkata emeltetik ki. 
A szóban levő nézet igen érdekes öszszehasonlítás- 
ból vezettetik le, nevezetesen a megolvasztott ólomtö¬ 
meg, mely szabadon golyó alakkal bir, egy ólomhexae- 
derrel hasonlíttatik öszsze, mely utóbbinak cohaesiója csak 
a jegeclapokra függélyes vonalak, az úgynevezett nor¬ 
málok irányában egyenlő, míg a golyóalakú megolvasz¬ 
tott tömegnél cohaesio a közzéppont körül minden sugár 
irányában azonos. 
Valamely jegecet határoló lapok az anyag cohae- 
siójával bizonyos öszszefüggésben állanak, úgv hogy je- 
gectani egyenértékű lapok ugyanazon cohaesióval bír¬ 
nak normálaik irányában. 
így tehát a hexaeder 3, a hexakisoktaeder (a 48-as) 24 
irányban bir egyenlő cohaesióval, úgy hogy az utóbbi már 
közeledik a cseppfolyó halmazállapot cohaesio viszo¬ 
nyához. 
A cikknek többi része tisztán jegectani és csak az 
előbb említettnek támogatására szolg'ál , így elő van 
péld. adva: a symmetria-törvény fejlődése, a jegec ki¬ 
számításának módszere különös tekintettél a topázra, 
a hexaid tengelyeinek különzékelése és a jegecek nö¬ 
vekedése. 
Dr. Ullik F. a negyedik cikk írója : „Két krajnai 
ásványról“ értekezik : 
A) Stein vidékéről származó fehér sílikat. 
A steini alpokban, gailthali palák és triaszmész 
