•247 
közt nagyobb tömegben fellépő porphyr találtatott, mely¬ 
ben egy helyütt a szóban levő ásvány fordult elő. 
Az ásvány fehér, sokszor kékes erekkel átvonva, 
lapos, kagylós törésű, kevéssé zsirfényü, zsiros tapintató 
és erősen ragad a nyelvhez. 
Fajsúlya 2 • 209 ; vegyalkata a közlött elemzésekből 
kiszámítva 
Si a Al 2 H 4 o 9 . 
Kénsavban az ásvány tökéletesen oldékony, sósav¬ 
ban nem. 
14-24°/ 0 mechanikailag lekötött vizet tartalmaz. 
Az ásvány tehát hason öszszetételü, mint a Kaolin, 
melytől azonban fajsúlya és egyébb physlkai tulajdon¬ 
ságai által különbözik. 
Legközelebb áll hozzá a hálloysit. 
Az anyakőzet (a porphyr) is vizsgáltatott, és elmál- 
lásban levő részei azt mutatták, hogy sokkal több ko¬ 
vasavat vesztett mint alkálit. 
Az elmállott porphyrban az eltávozott alkali a ko¬ 
vasavhoz úgy viszonylik, mint 1 : 22. 
B) Ikrakönemű (roggenartig) sphaerosiderit ugyan- 
azoa vidékről. 
Stein vidékének harmadkoii rétekeiben egy agyag 
találtatik, melyben k!s, világosbarna eggsz 1 mm. átmé¬ 
rőjű spharosiderit-golyocskák vannak behintve. 
A vegyelemzés : 
ferrocarbonát . . 72*96 magnesiacaraonát . 3-18 
ferridoxyd . . . 2-03 oldhatlan anyag . 11-93 
calciumcarbonát . . 9-68 
azonkívül mangan nyomai, víz és kevés szerves anyag¬ 
ból állóak mutatta. 
Schrauf A. : Fehér ólomércről szóló értekezése egy 
táblával tisztán jegectani. A cerustion eddig észlelt je- 
geclapokon kívül még másokat is talált, ez új lapok 
megismertetésén kívül az ezen ásványon észlelhető iker¬ 
képződés némely neme van megismertetve. 
A „notizokban“ több ajándék van felsorolva, melyek¬ 
kel a bécsi muzeutn gyűjteménye szaporopott, melyek 
közül csak azon nagy apatit-jegecet említem föl. mely 
Kragerő-ből (Norvégia) származik és 30 cm. hosszúság 
mellett 18 cm. átmérővel bir. 
A világkiállítás ékszerei közül mint kiváló példá¬ 
nyok említésre méltók, a stewart “ délafrikai, sárgás- 
szinü gyémánt, mely 288% karatot nyom és körülbelül 
*9 
