248 
4 cm. tengelyhoszszal biro negyvennyolcast tüntet elő ; 
továbbá egy különös nagyságú saphir, mely 4-9 cm. 
hoszszú, 3'9 cm. széles, 2 cm. vastag és 284% karatot 
nyom. Szine gyönyörű berlinikék. Egy 8 cm. hoszszú 
smaragd és egy tiszta aquaniarin. 
E füzet végén még két ásványról tétetik emlités, 
mely bennünket közelebbről is érdekel, ezek; gehlenit 
Oraviczáról ésjordanit Nagyágról. Az utóbbin 2 új jegeclap 
találtatott, különben megegyez mind vegyöszszetételre, 
mind ikerképződésre nézve a binnenthali-val; az előb¬ 
binek vékony lemezkéi górcső alatt a tetragonal jegec- 
rendszerbe tartozóknak bizonyultak be. 
Vegyesek. 
S. F. Kálisók. A Galicia keleti részén , Stanislautól 
3 mtfdnyire fekvő kaluszi kalisótelep felfedezése a maga 
idejében jogosan tűnt föl. A remények azonban, melyek 
e sótelephez eleinte köttettek, nem teljesültek. A körül¬ 
mények nyomasztó súlya alól csak lassan képes szaba¬ 
dulni. 1871. márt. i-én e sómü a kaluszi kalitársulat bir¬ 
tokába ment át. Az előforduló főbb anyagok a sylvin 
(kaliumchlorid) s tetemes menynyiségü kainit (kalium- 
sulphat, megnesiumsulphat és magnesiumchlorid keveréke). 
A carnallit (k. mg. chlorid) csak alárendelten fordul elő. 
A sylvinből kilúgozás által, a forrón telített oldatnak 
gyors lehűtése folytán választatik le a 85—90°/ 0 tartalmú 
kalium-chlorid, mely vagy közvetetlenül ily állapotban jön a 
kereskedésbe, vagy pedig tisztítás által előbb még 98 i y o -úvá 
változtatják át. A nyers kainit nyersen, vagy calcinált 
állapotban mint trágyaanyag adatik el, vagy pedig kálium 
magnesiumsulpháttá alakíttatik át, a midőn glaubersó és 
magnesiumchlorid előállítására alkalmas lúgok keletkez¬ 
nek melléktermék gyanánt. — A társulat Bécs' mellett, 
Simmeringen, salétromgyárral bir, melyben a kaluszi só 
egy része föl le$z dolgozva. E helyütt 1872-ben 40,000 
mázsa kalisalétrom állíttatott elő. A kaluszi gyárban 
180 férfi és 45 nő, a banyákban 360 férfi dolgozik. — A 
gőzgépek 190 lóerőt képviselnek. A tüzelés kivétel nél¬ 
kül fával történik. — A kalisók egy újabb előjövetele elő¬ 
ször a bécsi világkiállítás által lett ismeretessé, ugyanis 
Pendscheb (Keletindia) egy részében, Mayoban, sylvint ta¬ 
láltak, s annak előjöveteli körülményeiből analógia utján 
nem csekély kiterjedésre lehet következtetni. — (Die 
chem. Grossind. auf d. Wiener Weltausst. 1873.) 
