24 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-ROL. 
tágas völgyrendszert vájtak ki ebben a rétegboltozatban, annyira, hogy 
ennek középső részében a felsőbb rétegosztályzatok csak foszlányokban 
maradtak meg a völgyeket elválasztó emelkedések magaslatán. 
A nevezett vetődési repedések, melyeket jelenleg már a Határhegység 
nagy régiójában követtünk, a hegység csapásához viszonyítva, részint in¬ 
kább hossz-, részint inkább liarántos repedések; kétségtelenül látható, mi¬ 
szerint uralkodólag bizonyos főcsapási irányokat követnek, tudniillik a 
nyűgöt dél nyugati, a csaknem nyugot-keleti, ugv mint az ezekre inkább 
harántos éjszak-éjszak keleti csapási irányt. Minden esetre igen nevezetes és 
figyelemre méltó az a körülmény, hogy ép ezek az irányok azok, melyek a 
szomszédos nagybányai trachytikus ércztelér rendszereinek csapásában 
uralkodnak. Vajon létezik-e itt tényleg genetetikai kapcsolat, erről a vizs- 
gálások mai állásánál puszta gyanításnal több nem mondható, biztosabb 
alap ezen úgy mint más, a hegység tektonikáját illető érdekes kérdések 
megfejtésére csak akkor várható, ha majd az éjszaknyugati Erdélyi Határ¬ 
hegység keletiebb részei is földtanilag részletesen át lesznek vizsgálva. 
Most csak a figyelmet akartuk fölhívni arra a viszonyra, mint új ténye¬ 
zőre, mely amaz említett vetődések lehetőleg pontos térképezésének fontos¬ 
ságát fokozza; az utóbbi természetesen csak igen fáradságos és lassanként 
haladó munka által érhető el. 
II. Felső kréta-rétegek. A fennevezett rétegboltozat tengelybeli ré¬ 
szén annak legmelyebb feltárt pontjain, a Lápos szurdok közelében Butyásza 
környékén, valamint tovább délnyugotra, agaurai völgyben Gaura legdéliebb 
házai mellett, a vidéken eddig ismeretlen, másodkorbeli képződések neveze¬ 
tes előfordulására akadtam, tudniillik kövületeik szerint kétségtelenül a felső 
krétához tartozó rétegekre. Mindkét helyen csak csekély tért foglalnak el a 
felszínen, s bár őslénytani tartalmuk is csak silány, kövületeket tartalmazó 
krétarétegeknek e vidéken való előfordulása, közel a Kárpátok fővonulatához, 
már általában fontos és különös figyelemre méltó. Butyásza mellett, a falu¬ 
tól északra, a Lápos-szurdok több bal mellékágában bukkannak a felszínre, 
A kérdéses rétegek itt, lapos fekvésben, a prelukai hegysziget nyugati szé¬ 
lének a fedüben levő kristályos kőzetei és az óharmadkori rétegsorozatnak 
a feküben következő legmélyebb osztálya, az eoczén alsó tarka agyag-, 
konglomerát- és homokkő-csoport közt fordulnak elő. A gaurai völgyben, 
hol szintén az utóbbi eoczén retegek alatt merülnek fel, ezek a legmélyebb 
feltárt képződések. Az országúton Ivis-Nyiresről Gaurára haladván, ezt az 
utóbbi kréta-előfordulást átszeljük. A kréta-rétegek ezen a helyen a réteg¬ 
boltozat déli felében fordulnak elő ; délnyugat felé dőlnek. A Valia Móri 
és a váraljai völgy egyesülésénél kezdenek a felszínre emelkedni, egy da¬ 
rabig völgynek lefelé, éjszaknak, a völgylejtők alját alkotják, míg végre 
Gaura első házainál az előbb említett hosszvetődések egyike által azon 
irányban hirtelen eltűnnek a felszínről. 
