FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
29 
seje felé éjszaknyugatnak; a hegységtől távolabb a-rétegdőlés mindinkább 
laposabbá válik. 
A hegység belsejétől harántosan a dombvidékre haladva, az óharmad- 
kori képződések fölött közvetlenül felső mediterrán-rétegek következnek, 
azután, külső, keskenyebb övben, szármáti és végre pannoniai (congeria) 
rétegek, mely utóbbiak a dombvidéken, a nagybányai trachyt-hegység 
szegélyéig, idei területem határán túl, alkotják a legmelyebb rétegeket, 
melyek ott a felszínre érnek. E három emelet egészen hasonló minőséget 
tart meg, mint a szomszédos vidéken, melyet tavali jelentésemben vá¬ 
zoltam. 
A felső mediterrán főleg részint tisztább, részint többé-kevésbbé 
homokos, agyagos és márgás kvarcz-andesit-tuffából és meszes padokból áll. 
Az utóbbiak tele vannak lithothamniumokkal, bryozoákkal és a lajtamész- 
facies egyéb kövületeivel, ezek közt sok szembeötlőbb, jellemző faj, neve¬ 
zetesen Pecten laiissimus, Báocc., P. Lelthajanus, Partsch, P. aduncus, 
Eichw., Clypeaster acuminatus, Desok. —■ Az emelet a csapás menetén 
éjszakkelet felé meszesebbe válik; az emelet tetejen levő meszes rétegen 
kívül, melyet már tavairól ismerek, a gaurai völgytől K. felé még néhány 
egyéb lajta-mészszerű pad ékül a tuffa-rétegek közé. Némely helyen, 
jelesen a czikói és prelukai palasziget közt levő tér közepén —- hol a medi¬ 
terrán tovább dél felé nyúlik a Határhegységbe — a gaurai és nagy-kört- 
vélyesi völgy közt, a felső mediterránnak még valamivel melyebb rétegei 
bukkannak ki, melyekben a kvarcz-andesit-anyag inkább háttérbe szorul 
s agyag és márga uralkodnak; de ezek a rétegek is jellemző felső medi¬ 
terrán-kövületeket tartalmaznak s szorosan is függnek össze a tuiía-összlet- 
tel. Legalul ezen a tájon még egy kétségtelenül ugyan ehhez az összlethez 
tartozó durvás, agyagos konglomerát-réteg is tűnik fel, mely tracliytos 
anyagon és kvarcz-görélyeken kívül sok, fejnagyságot elerő tömböket tar¬ 
talmaz azokból a különböző keményebb óharmadkori kőzetekből, melyek 
a környéken előfordulnak, valamint gneiszből és csillámpalából, mely 
utóbbiak már csak némi távolságban bukkannak a felszínre. Ezt a réteget 
nagyobb kiterjedésben több helyen figyelhetjük meg Durussa környékén, 
valamint még tovább dél felé, a Gyalu Margini nevű hegy tetején; az első 
helyen a fedőjében következő felső mediterrán-tuffa-rétegekkel van össze¬ 
kapcsolva, az utóbbin pedig mint magányos részlet fordul elő. 
A szármáti rétegek csak csekélyebb vastagságban bukkannak a felszínre. 
A mészpadok, melyek tovább nyugat felé az emelet alsó részén mutatkoz¬ 
nak, a gaurai völgytől keletre eltűnnek, míg ellenben a trachyt-anyag 
nagyobb szerepre jut. Az emelet azon a vidéken igen egyenesen rétegzett 
agyag-, márgás- és trachyt-tuffás fekvetek váltakozásából áll. Makroskopiai- 
lag észrevehető kövületek itt már ritkák, ezek közül csak a Syndosmya 
reflexei, Eichw. sp., tehát egy oly fajnak lenyomatait találtam, mely a 
