30 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
magyar medencze szármáti rétegeiben igen elterjedt; a szóban levő vidé¬ 
ken némely fekvetben meglehetős gyakran fordul elő. 
A pannoniai emelet ezen a vidéken szintén csak szűkében van a 
kövületeknek. Az alján előforduló ostrakódás-agyag, mely ezidei terü¬ 
letemen is folytonosan követhető, igen kedvező segédeszközt szolgáltat 
az emelet térképészeti különválasztására. Fölebb az emelet homok- és 
töhbe-kevésbhé homokos agyag-rétegek váltakozásából áll, mely vidékünkön 
kövületekben igen szegény. 
V. Diluvium és Alluvium. A Szamos és Lápos folyó közt levő terü¬ 
leten terjedelmes és typusos alkotási!, alul kavics- felül sárga agyagból álló, 
folyók lerakta lejtőfokok borítják a pannoniai rétegeket annyira, hogy ez 
utóbbiak a Határhegység kis távolságától fogva már csak összeszorúlt 
kiterjedésben bukkannak a felszínre a völgybevágások mentén, a lejtők 
alján. Ezek a lejtőfokok szemláthatólag szoros összeköttetésben állanak a 
jelenlegi folyó-rendszerhez; csak magasabb fekvésüknél fogva számítom a 
diluviumhoz. Palaeontológiai bizonyítékok erre a nézetre persze eddig még 
hiányzanak. 
A jelenkor képződéséi közül a térképen megkülönböztettem a mostani 
völgyek fenekének alluviumát, továbbá egy igen jelentéktelen jelenkori 
mésztuffa-előfordulást a Határhegységben a Valia Móriban Gaura és Kis- 
Nyires közt. 
Megakarom még említeni, hogy a Határhegység előbh említett rész¬ 
letes vetődései a hegység mentén levő felső mediterrán-rétegeket is bebizo- 
nyíthatólag áthasítják és szétvetődik; a szármáti rétegekre nézve ez már 
nem mutatható ki világosan. 
2. JELENTÉS AZ 1882. ÉV NYARÁN A BÜKK- ÉS A RÉZHEGY¬ 
SÉGBEN FOGANATOSÍTOTT FÖLDTANI FÖLVÉTELRŐL. 
MáTYASOVSZKY jAKAB-tÓl. 
Az J 88i2-ik évi nyár folyamán a Bükk-Hegység, illetőleg azon terü¬ 
let földtani fölvételével bízattam meg, mely vidék az Mg jelű speciális, 
I ; 144,000 méretű, térképen van ábrázolva, azzal a megbízással, hogy ha 
a nevezett vidék földtani átkutatását idejekorán befejezném, a Sebes-Körös 
völgyében folytassam az általam az előbbi években a Réz-Hegységben 
megkezdett földtani fölvételt. A Bükk-Hegység földtani fölvétele szintén 
folytatólagos volt, minthogy a nevezett hegység deli, kisebb része a múlt 
évben elhúnyt Stürzenbaum József segéd-geológus által már az 1879-ik és 
1880-ik évi nyarak folyamán fölvétetett. 
