A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
szemű kifejlődéssel és nagy, fehér csillámlemezekkel szintén gyakrabban 
fordulnak elő. 
A kvarczerek és lencsék gyakran át vannak hatva fekete, szálkás, tű- 
alakú turmalin-kristályokkal. Nagyon gyakoriak a turmalin-kristályok 
Vaddafalva és Szokond vidékén, s az utóbbi helyen kristályos (1-—2 méter 
vastagságú) mészkőpadok is fordulnak elő. 
/ 
A kvarczereket Uj-Bánya vidékén kivágják és a kvarczot üveggyár¬ 
tásra használják. 
Itt még egy igen érdekes kis gránitszerű gneisz előfordulást kell föl¬ 
említenem, mely a Bükk-Hegység zömétől egészen különválva, 2 V 2 mer- 
földnyire a nevezett hegységtől nyugatra, a magyarországi nagy lapály 
szélén lép napfényre; ez t. i. Erdődön a várdomb nyugati lejtőjén, a vár- 
sáncz aljában, valamint a vár udvarában erősen elmállásnak indult, réte¬ 
ges gránitszerü gneisz, nagy, fehér csillámlemezkékkel található. A réte¬ 
gek csapása tiszta éjszakdéli, dőlésé nyugati. 
A harmadkori, pannoniai rétegek, ritka megszakítással szegélyzik a 
Bükk-Hegységet. A hegység délkeleti részen, a Szilágymegyéhez tartozó 
vidéken, a települési viszonyok, valamint a rétegek anyaga azonosak a 
Szilágy-medenczében az előbbi években általam megfigyelt földtani viszo¬ 
nyokkal, csakhogy itt is az elegyes vízi (brák) medencze szélén a kavicsos 
lerakódások gyakoriabbak mint a nevezett medencze közepében. 
A Bükk Hegység éjszak-nyugati részén, Szatmármegyéhez tartozó 
vidékén, a pannoniai rétegek helyes fölismerése és a diluviális lerakódá¬ 
soktól való elválasztása nagy nehézséggel jár, mivel itt legszorgosabb ku¬ 
tatásom daczára sem sikerült stratigraphiai támjiontokat találni, azonkívül 
petrographiai különbséget is alig lehet megállapítani a két képződmény 
közt. Azon megfigyelések azonban, melyeket az előbbi években a határos 
vidéken alkalmam volt tenni, némileg elősegítettek e kérdés meg¬ 
oldását. 
A diluviális lerakódásokkal leginkább a dombos és fensíkszerü terü¬ 
leten találkozunk mint tömzsös sárga és vöröses agyaggal. 
Az alluviális terület, a szóban forgó vidéken, aránylag a legnagyobb 
tért foglalja el és keresztül-kasúl át van szelve a Szamos és Kraszna folyók, 
valamint számos más, kisebb-nagyobb patakok által, melyek szabályozás 
és esés hiányában számos kiterjedt mocsarat képeznek. 
A föntjelzett Mg jelű speciális térkép földtani színezése, valamint 
sokszorosítása elrendelhető, mivel dr. Hofmann Károly fő-geológ úr által 
Szinyér-Várallja vidéke még 1871-ben fölvétetett, általam pedig a nevezett 
lap többi része a lefolyt nyár alatt vétetett föl egészen. 
Augusztus hó vége felé befejeztem a földtani fölvételt a szóban forgott 
vidéken es így átrándultam a Sebes Körös-völgybe, Biharmegyébe, hol 
Feketetó környékén, kapcsolatban tavali fölvételemmel, folytattam a ku- 
