FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
c«ak távolabb a kristályos pala-hegységtől tér el ezen dűlési irány teteme¬ 
sebben is kelet felé, s lesz a dűlés foka kivételesen nagyobb is. Ezen egy¬ 
szerű dűlési viszonyoknak megfelelően a terület tektonikai viszonyai is 
egyszerűek, valami kiválóbb rétegzavarok sehol sem fordulnak elő, s 
minden megszakadás a retegek folytonosságában a denudatió hatásából 
magyarázható ki. (Lásd a jelentéshez mellékelt két szelvényt.) 
A tertiaer systema alsó osztályzata (serie), az eoczén, területem déli felé¬ 
nek középe táján kövületment vörös, sokszor zöldfoltos es -eres agyaggal 
kezdődik, melybe 1—2 méternyi kavicsos padok vannak be-betelepülve. 
A kavicsok uralkodón színes kvarcznak, alárendelten kristályos jialák göré- 
lyeiből állanak, melyek nyilván a közeli kristályos pala-hegységből kerül¬ 
tek ide. Ezen rétegek azonban teljes vastagságukban nincsenek fölvételi 
területemen föltárva; csupán felső részük jut a felületre a Jegenye patak 
völgyében, melynek alsó lejtőit alkotják, míg a völgyfeneken vékony 
jelenkori iiledek födi azokat, valamint Gyerő-Vásárhely és a Kőrösfő-hágó 
közt az országút mentében, honnan a területemen kívül eső kristályos 
pala-hegység felé követhetők teljesebben föltárt rétégéi. Ezek az általam 
úgynevezett alsó tarka agyagrétegek, melyek dr. Hofmann úr tanulmányai 
szerint Zsibó vidékén rendkívül hatalmasan ki vannak fejlődve s felső ré¬ 
szükbe települve kövülettartalmú édesvízi meszkő-rétegeket tartalmaznak. 
Ezen érdekes rétegeknek még nyomait sem sikerűit területemen fölfedezni. 
Dr. Hofmann úr ezeket az alsó tarka agyagrétegeket, legalább azoknak az 
édesvízi mészkő zónája alatt elterülő részét, valószínűség szerint az alsó 
eoczénbe sorolja, s én is teljesen osztozom nézetében, azon tapasztalatok 
nyomán, melyeket más területeken szereztem ezen rétegekről. 
A felette következő tengeri rétegek száma kövületeik alapján kétség¬ 
telenül a közép eoczénbe vagy a párisi emeletbe (Párisién, Ch. Maver) tar¬ 
toznak. A tarka agyag ezen tengeri fedőrétegek felé mésznek fölvétele által 
lassanként átmegy világosabb márgás rétegekbe, melyek eleintén a vörös 
agyaggal váltakoznak, végre azonban kizárólagosan megjelennek. Kövületet 
ezekben sem találtam még. 
Egy 2—3 méter vastag, sárgásfehér, tömött, hasadékos táblás márga- 
pad felett aztán hatalmas gipsztelepekkel kezdődnek a következő tengeri 
rétegek. Ezen kékes agyagmárga közrétegek által vékonyabb padokra 
osztott gipsztelepek a jegenyei völgyben köröskörtíl 5—10, sőt helyenként 
20 méter vastagságban is ki vannak fejlődve, és miután a lejtőkön ren¬ 
desen meredek, szaggatott fehér sziklafalakként vannak föltárva, igen jól 
követhető kitűnő színtájt alkotnak. Ezen gipszfalakon a víz oldó hatásának 
különféle nyomai látszanak, úgymint a kiálló rétegfokok legömbölyödése, 
a rétegek vastagságának rögtöni csökkenése vagy helyenként megszakadása 
is, erős vetődések és csuszamlások, töbör (dolina) képződések s a t. 
Ezek a gipsztelepek alkotják az úgynevezett alsó gipsz-szint-álját, , mely 
3 * 
