38 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE ÍSS^-RŐL. 
futva, annak lejtőinek közepe táján feltűnő lejtfokot alkotnak, a mennyi¬ 
ben a hatalmas gipsztelepek meredeken kiemelkedő rétegfokai felett lan- 
kásabb hegyhátak következnek, mindenütt sűrűn elbontva a jellemző 
nummulitek özönével, s hasonló hegyalakzati viszonyokat szülnek ezen 
rétegek Gyerő-Vásárhelynél is, a merre azoknak kiemelkedése esik. Éjszak¬ 
nak a retegek általános dűlése irányában a perforata-pad, a .Jegenye völ¬ 
gyének a Nádas völgyébe nyílásáig, közel Egereshez, elhúzódva, itten vég¬ 
kép alámerül. Területem nyugoti szegélyén ezen rétegeknek csupán nyoma 
jut a felületre. Magyarókereke felett ugyanis, a kvarcz-andesit-hegység 
lábánál feltűnő módon, jóval ifjabb rétegektől körülvéve, egy alig 25 léjjés 
széles és hosszú csekély részlet van föltárva, mely csekély rög valószínűleg 
a föltóduló kvarcz andesit tömege által rántatott a magasba. 
Kiemelendőnek tartom végre a perforata-rétegeknél azt is, hogy a 
jegenyei fürdő gazdag hideg forrása kétségtelenül a gipszponkból fakad, 
ezen vastag gipszpad léven ennek a vidéknek egyik kitüuő vízgyűjtője. 
Miután egyrészt a vízátliatlan alsó tarka agyagon és márgákon fekszik, 
másrészt az azt borító nummulitos és osztrigás rétegek brecciás természe¬ 
tüknél fogva a csapadék-vizeket meglehetősen, a gipsztelepek maguk pedig 
számos repedéseinél és az anyag könnyű oldhatóságánál fogva, igen jól 
átbocsátják ; ennélfogva a talajvíznek az alsó tarka agyag határán, föloldott 
gipszszel telítve, okvetetlenűl rétegfoírások alakjában kell lefolynia és 
alkalmas pontokon kitörnie, s ilyen pont a jegenyei fürdő. 
A perforata-rétegek fölött körülbelül 150 méter vastagságú réteg¬ 
csoport következik, mely fölvételi területemen es az egész kolosvári szegély- 
liegységben is, mind petrographiailag, mind palasontologiailag, ha nem is 
kiválóan elesem de annyira mindenesetre elüt a perforata rétegektől, hogy 
különválasztása indokolva van. Az Omlás hegy vízmosásai ezen rétegeket 
is teljes vastagságukban föltárják ; közlöm tehát az itt eszlelt rétegsorozatot. 
A felső perforata-pad vagy színtáj felett következik : 
1. Kékesszürke lágy palás-tályag, mely elsó részében (8—10 méterig), 
egyes márgásabb ponkokban még puhány kőbeleket ( Coi'bula gallica, Pa- 
nopaea corrugata és Gythcraea, sp. a leggyakoribb faj) tartalmaz az itten 
uralkodó Ostrca cymbula, Lám. apró héjain kívül; de fölebb a puhány 
kőbelek egészen hiányzanak már s csupán az említett ostrea-faj, e mellett 
a Pecten Stachei, Hofm. es Anomya cfr. Casanouei, Desh. cserepei, és egyes 
czápafogak is fordulnak elő egyes padokra szorítkozva. Egeresen felül, a 
vasúti vonal mellett, valamint Inaktelek és Jákótelke községeknél ráakadtam 
egyes padokra, melyek telve vannak ezeken kívül még az Ostrea rarilamella, 
(). orientalis, May. és egy igen lapos kis Tercbratulina sp. héjaival. Közepe 
táján körülbelül I —2 méter vastagságú homokos, erősen meszes pad van 
belé települve, tele Ostrea- és Pecten- töredékekkel, úgy hogy valóságos 
kagyló-breccia helyenként. 
