FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
41 
látszott, hogy áttekinthetőbb és a magasabban fekvő eoczén-rétegek beosz¬ 
tásának jobban megfelelő, tehát egyöntetűbb, ha ezen, azokhoz mérve 
aránytalanul vastagabb rótegcsoportot is kettéválasztjuk, s hogy ezen ketté¬ 
választás területemen a két alcsoportbeli rétegek petrographiai és palaeon- 
tologiai eltéréseinek alapján eléggé van indokolva, úgy hiszem, a tárgyal¬ 
tak után senki sem fogja kétségbe vonhatni. Csak azt emelem ki újból, 
hogy az alsó rétegek gipszből és márgából, a felsők tályagból és mészkőből 
állanak ; az alsókban a nummulitek 4 szintájban tömegesen fordulnak elő, 
a felsőkben teljesen hiányzanak (legfeljebb egyes belémosott Numrn. per- 
forafa-t és Lucasana-t találtam). Igaz, hogy az átmenet a kettő közt lassú, 
s hogy sok puhányfaj közös mindkettőben; de ezen körülmény a toljebb 
következő felső durvamész-, intermediamárga- és bryozoatályag-rétegek 
közt is fennáll, s habár, összevéve mind a bárom nem vastagabb a mi alsó 
durvamész-rétegeinknél, mégis igen jól felismerhető bárom csoportra külö¬ 
nítjük el ezeket. 
Ezen szempontból kiindulva a térképezésnél is kissé eltértem dr. Hof- 
mann úrtól, a mennyiben a 6 méter vastagságú alsó perforata-padot, mint 
legfeltűnőbb szintájt, nem jegyeztem be külön színnel, hanem összefoglalva 
a felette és alatta fekvő hozzátartozó rétegekkel, melyekkel együtt már 
eléggé vastag övét képez arra, hogy nehézség nélkül elég híven feltüntet¬ 
hető legyen a térképen; a mi azonban ki nem zárja annak czelszerüséget 
is, hogy az alsó perforata-pad is valami külön színnel, a perforata-rétegeket 
jelölő színöv közepe táján végighúzódó csík alakjában, megjelöltessék. Én 
azonban ezt túlságos részletezésnek tartván, a mi fölvételi térképeink mé¬ 
reteihez képest, abbahagyandónak gondolám. Ha azonban a fölvételek 
uniformitása megkívánja, utólag is megtehetem. 
Az alsó durvamész-p adókra kékes vagy zöldes foltokkal, erekkel és 
csíkokkal tarkázott vörös agyagnak legalább 100 méter vastag üledeke kö¬ 
vetkezik, melyben helyenként, különösen teteje felé, homokos csillámos 
rétegek is települvék. Kövületeket egész fölvett területemen nem leltem 
benne, csupán azon kívül Andrásháza pusztán találtattak felső részében 
eleg gyakran gerinczesek elszórt csontjai, melyek közül való a hold. Pávay 
Elek által gyűjtött BrachycUastematherium transilvanicum, Boeckh et 
Maty., alsó állkapcsa is, mely a földt. intézetnek egyik nagybecsű unicumát 
képezi. 
Ezenkívül az erdélyi múzeum földtani gyűjteményében vannak 
még: egy kisebb palseotheridnek állkapocstöredéke zápfogakkal, és egyéb 
csonttöredékek, egy krokodilnak kupfoga és egy teknősnek csontlemezkéje. 
Ezen kövületeknek alapján s a tengeri szerves maradványok teljes hiánya 
miatt kétségtelen, hogy ezen tarkaagyag édesvízi üledék. Én tekintettel 
arra, hogy a tertiser rétegek legalsóbbika is hasonló tarkaagyagból áll, felső 
tarkaagyag-rétegeknek neveztem el ezeket; s területem üledékeit összelia- 
