42 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
sonlítva az Erdély északnyugati sarkában kifejlődőitekkel, kétségtelen, 
hogy dr. Hofmann turbuczai rétegeinek megfelelnek. 
A mint az alsó tarkaagyagnak tetejében Zsibó vidékén édesvízi mész¬ 
kövek vannak betelepülve, azonképen a felső tarkaagyag is átmegy helyen¬ 
ként édesvízi csigákat tartalmazó bitumenes mészkőbe, de ez csupán a Ka- 
lotaszegben, tehát az erdélyi medencze nyugati szélén észlelhető. Területe¬ 
men belül Marótlaka és Magyarókereke közt fordul elő nagyobb téren, 
körülbelül 5 met. vastagságú pados rétegekben. A tarkaagyag előbb átmegy 
zöldesszürke márgába, ezen terülnek el az édesvízi mész-padok, s felettük 
azonnal a tengeri durvamésznek rétegei következnek. Kövületekből csupán 
egy nagyobb Planorbis és egy Limnaeus -fajt találtam benne. Dr. Stache 
ezen felső édesvízi mészkövet a sibói alsó édesvízi mészkővel azonosította, 
s csakugyan több tekintetben nagy is a hasonlóság közöttük. Az említett 
helyeken kívül előfordul még, de tetemesen megvékonyodva, Jákótelkénél 
a Tordalma- és Nyárszónál a Mészmál nevű hegyeken. Magyarókerekénél, 
valószínűleg a quartz-andesittel érintkezésben, sajátságos, fehér quartz-erek- 
kel átszőtt barna szarukőtelep fekszik az édesvízi mészkő és a tarkaagyag 
határán, mely szorosan összefügg és lassan átmegy a mészkőbe, úgy hogy 
azt kell hinnem, miszerint itt érintkezésbeli elkovásodással van dolgunk. 
A felső tarkaagyag-rétegek elterjedését az előbb tárgyalandó követ¬ 
kező rétegekével együttesen fogom majd vázolni. Ezek ismét tengeri üledé¬ 
kek, többnyire kövületdúsak és uralkodóan durva szövetű, likacsos mész¬ 
kövekből állanak, mely okból az alsó durvamészszel ellentétben felső durva- 
mész-rétegek-nek neveztem őket. 
Területemen a felső durvamész, vagy kék agyag és tályag-rétegcsék 
által elválasztott gipszpadokkal kezdődik, melyekre közvetlenül a durva¬ 
mész rétegek következnek, úgy hogy közikbe egymás felett még több gipsz¬ 
réteg is be lehet települve; vagy a gipsz hiányzik, legfeljebb nyomokban 
van meg, és a tarkaagyag előbb foraminifera-tartalmú fehér agyagmárgába, 
ez Anomya-tartalmu fehér táblás mészmárgába s ez lassanként miliolidea- 
és ostracoda-dús durvamészbe megy át. Az édesvízi mészkő fölött csak 
Nyárszó mellett a Mészmálon következik előbb gipsz, éspedig 6 méter vas¬ 
tag igen tekintélyes tömegben, melyet kőbányában fejtenek; a többi helye¬ 
ken azonnal a durvamészKő jő. 
Ezen gipsztelepek vastagsága változó, Zsobók és Sztána vidékén pél¬ 
dául, hol legnagyobb kifejlődését eléri, G—Iá méter vastagságban fordul 
elő. Itt tudvalevőleg egy szép tarka habos, eres, foltos változatából, melyet 
a Gáldomb délnyugatnak tekintő meredek oldalán fejtenek, különféle dísz¬ 
tárgyakat készítenek, melyeket «zsoboki márványa néven hoztak a keres¬ 
kedésbe. Innen kelet felé menvén, előfordul Tóttelke, 0.-Nádas, Egeres, 
Inaktelke, Mákó és M.-Gorbó vidéken is kisebb-nagyobb mennyiségben s a 
Gyerő-Vásárhely felett kimagasló Gyerőíi szöktetője nevű hegyen különö- 
