FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
47 
eleg széles övben ezek is az összes tertiser rétegek általános csapása irányá¬ 
ban a in.-sárdi Akasztelare hegytől kezdve Tűrón, Bogártelkén, Egeresen, 
a két Petrin, Farnason és Bikaion keresztül B.-Hunyad környékéig — 
követhetők. 
Pelettök egy barna, vörös és fehér-tarka, hasadékos palás agyagból 
es közéje települt sárgás vagy fehéres, porhanyó, sokszor kavicsos homok¬ 
kőből, vagy laza homokból is, álló hatalmas üledék következik, melynek 
egyes szilárdabb homokkő-padjaiban csak a Cyrena semistriata, Desh. 
nagyszáméi héjaival vagy kőbeleivel találkozunk. Körülbelül 120 méter 
magasságban a mérai rétegek felett több vékony barnaszén-telep fekszik, 
s követhető igen nagy kiterjedésben az egész fölvételi terület északi felében, 
mivel részben természetes, részben mesterséges föltárások, t. i. már az 50-es 
években megkezdett és azóta kevés szerencsével a mai napig folytatott 
bányaműveletek, összes viszonyait pontosan tanúlmányozni engedik. Ily 
kezdetleges bányaműveletek folynak meg mai nap is Egeresnél (Andor- és 
Fortuna-bánya), Argyasnál (Elek-bánya), Danknál, fölhagyott bányák vagy 
túrzások nyomai pedig találhatók Bogártelke és Sólyomtelke közt, Forgács- 
kútnál (Ferencz- és József-bányák), Nagy-Peirinél, Tamásfalvánál, az almási 
várrom környékén és Nagy-Almásnál A.-Fiild felé. Természetes föltárások 
pedig ezen községek közt fekvő területnek számos pontjain láthatók. Kelet¬ 
nek menve, Móra az utolsó pont, hol a széntelepek nyomai még észlelhe¬ 
tők ; Kolozsvárnál a Török vágásban vannak ezen rétegek föltárva, de itten 
már szénnek nyomát sem vettem észre, valószínű tehát, hogy a széntelepek 
erre már kiékültek. 
A rétegsorozat Forgácskuton például, a falu felett északnak emelkedő 
hegyoldalon, a következő. Az említett tarkaagyag a széntelepek felé átmegy 
képlékeny kékagyagba, helyenként egyes Cyrena semistriata, Desh. héjjal, 
feljebb sötétbarna szénpala közé települve jő az első, 30 cm. vastag szén¬ 
telep. E fölött újra 4 méter kék palás cyrena-agyag következik, telve pyrit- 
gumókkal, ezeknek fölbomlásából keletkezett gipszkristályokkal és agyag- 
/ 
vaskő-lencsékkel és fészkekkel. Újra egy 30 cm.-nyi széntelep, melyre 
4 méter vastag agyagos sárga homok települ, mire egy 20 cm. széntelep 
s felette 1 méter fínomleveles sötét szénpala zárja be a széntelepek sorát. 
Födűjök egy legkevesebb 10 méter vastagságú, sárgás- vagy szürkésfehér 
porhanyó homokkő-üledék, belételepült kavicsos padokkal, mely a hegy¬ 
oldalakon meredeken fölnyúló, sokszor festőién szaggatott sziklafalat alkot 
s lefutásában messze követhető. Az almási várrom is ezen kavicsos homok- 
kőponkon áll. Egyéb helyeken a középső széntelep 50—70 cm. vastagságot 
is elér, sőt 1 méternyire is kitágul, csakhogy ily helyeken 4 vékony agyag- 
közréteg által 5 rétegesére van szétválasztva. Sehol sem fordul tehát elő 
oly vastagságban, hogy a rendes bányamívelés költségesebb befektetés után 
mai napság kifizetné magát. Jelenleg Kolozsvárit lakó Sigmond testvérek 
