48 
A M. K. FÖLDTANI IN'J É CET ÉVI JELENTÉSE 1882 RŐL. 
miveltetik az említett nehány primitív bányát s a kiaknázott szenet szesz¬ 
gyárukban fölhasználják. A szén fénylő fekete, hamar széteső és elporló 
barnaszén, sok pyrit- és gipsz-tartalommal, melyek kártyás bevonatokat 
képeznek az elválási lapokon. A pyrit fölbomlása által képződő vasrozsdá¬ 
tól a kibúvásoknál rozsdabarnák a széntelepek, vörösek a szomszédos 
rétegek. Mindenütt ezen széntelepekből gazdag vasgálicz-tartalmu források 
fakadnak, melyekből piros vas-okker bőven kiesik. Forgácskut környékén 
e miatt alig van iható víz. 
A már említett Cyrena semisíriata-n kívül, mely helyenként bőven 
fordul elő, gyérebben kaphatók még: Congeria cfr. Brardi, Brogn., Mela- 
nopsis Hantkeni, Hofm., Melánia sp., miből ezen rétegeknek édesvízi jel¬ 
leme kitűnik, együttal hovátartozásuk iránt sem foroghat fenn kétség, a 
mennyiben a három első puhány nálunk mindenütt a felső oligoezén vagyis 
aquitaniai emelet édesvízi rétegeinek főalakja. Valószínűleg ezen tarka- 
agyag-r ét égből került ki azon érdekes állkapocs-töredék H zájjfoggal, melyet 
bőid. Pávay El. gyűjtött volt és adott be a földtani intézetbe «Bánffi- 
Hunyad, első vasúti bevágás# jelzéssel, mely maradék az Entelodon ős¬ 
emlős neméhez tartozik. Közép-Füldről különben az erdélyi múzeumban 
is van egy vastag lábszár-töredék ezen rétegekből s magam is kaptam 
B.-Hunyadnál es A.-Füldön nehány apró, hasonló megtartási állapotban 
lévő csonttöredéket, melyek az Entelodon B.-Hunyad vidékén előfordul- 
hatása mellett bizonyítanak. 
Lehetne ezen, széntelepeket tartalmazó rétegeket, melyeknek vastag¬ 
sága területemen közel 150 méterre becsülhető, mint elég széles övét a 
térképen is elkülöníteni azon okból, mivel igen elesen elváló fedője van 
az említett hatalmas homokkőpad alakjában; de mivel a következő retegek 
is mind ugyanazon geológiai emelethez tartoznak, s a széntelepek kibúvá¬ 
sainak megjelölése által ezen rétegeknek felületi lefutása úgy is kiviláglik, 
nem tartottam szükségesnek ezen részletezést. Elnevezni azonban mégis 
czélszerű lesz ezen széntartalmú csoportot, s én, mivel különösen Forgács¬ 
kut határában vannak jól föltárva, forgácskúti rétegeknek nevezem azokat. 
A széntelejjek közvetlen fedőjét alkotó hatalmas homokkőpad kavi¬ 
csos betelepüléseivel, melyek helyenként túluralkodókká válnak, különösen 
a Nagy-Almástól nyugotra eső nagy erdős területen, lefutásában egész föl¬ 
vételi területemen keresztül követhető, s mindenütt meredek sziklafalként 
emelkedik ki az alatta fekvő tarka agyagból. A kavicsos betelepülések zár¬ 
ványai uralkodón színes kvarezok és kvarcz-orthoklos trachyt-görélyek, 
melyekhez alárendelten vörös jáspis, kovapala, phyllit és fa-opál is hozzá¬ 
járulnak. Területem nyugoti felében csak Kis-Petrinél a Bükkös hegyen, 
keleti felében azonban mindenütt, de különösen M.-Sárdnál, egyes kövület- 
dús padok húzódnak végig benne, a Corbulomya crassa, Sandb., Corbulomya 
cfr. triangula, Nyst., Cyrena semistriata, Desh. és egy Cardium sp. jól- 
