FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
49 
roszúl megtartott héjaival vagy kőbeleivel; miből kitűnik, hogy ugyanaz a 
rétegpad az, mely a kolozsvári Fellegvár meredek déli oldalát képezi 
s dr. Stache által fellegvárt vagy corbula■ homokkőnek neveztetett. 
Felette újra tetemes vastagságú vörös, barna és fehértarka, kövület¬ 
ment agyagrétegek következnek; ezekre legalább is 12 mét. vastag fehér 
vagy rozsdássárga, porhanyó, de igen kavicsos homokkőpadok vannak tele¬ 
pülve, a mint azok Középlakon alól, az országút mentében, jól láthatók ; 
mire ismét a tarkaagyag uralkodik, de vékonyabb fehér porhanyó ho¬ 
mokkő rétegekkel váltakozva, s eltart M.-N.-Zsombor:g, területem keleti 
részében pedig Oláh-Köblösig, mely helyeken újra szóntelepek találhatók. 
Oláh-Köblös a tarkaagyagon áll, s a fölötte északnak kiemelkedő 
hegyoldalon szürkésfehér agyagba szénpala van települve csekély barna¬ 
szén-rétegekkel. E fölött kékesszürke agyag következik, tele a Cerithium 
margaritaceum, Brocc. és Cer. plicatum, Brug. var. papillatum, Sandb. jól 
megtartott héjaival, s ezt szürkésfehér kavicsos homokkőpad fedi. Az elha¬ 
gyott és össze-visszasüppedt bánya ezen hegyen túl, a La Doszu Obirszi 
nevű völgy fenekén van. Itt kékesszürke agyagban két széntelep látható 
föltárva, az alsó 50 cm., a felső csak 20 cm. vastag. Fölöttük vastag fehér 
homokkőpad s azon ismét fehér és vöröstarka agyagok mutatkoznak a me¬ 
redek hegyoldalon. 
Zsombornál sokkal jobban vannak föltárva a szentelejjek s az őket 
kísérő kövületdús retegek. Én magam a faluban a szeszgyár mellett, azon¬ 
kívül a dali völgy déli lejtőjén, a Szénije-, a Kapus- és a Horzs-völgyek 
alján vizsgálván a telepek föltárásait, a kövületdús palás kék agyagban és 
szénpalában közel egymás fölött 2—3 telepet észleltem. Vastagságuk 
20 cm. és 1 méter közt ingadozik s a kísérő rétegekkel együtt 10 —15° alatt 
közel ÉK-nek dűlnek. Nehány méternyire a telepek alatt sárga, finom¬ 
szemű agyagos homokkő padja látható, s fölöttük is azonnal egy kavicsos 
homokkőpad következik. Az általam észlelt kövületek: Cerithium margari¬ 
taceum, Brocc., Cyrena semistriata, Desh. és Psammobia sp. 
Ezen a kövületeknél fogva szintén aquitaniai felső széntartalmu cso¬ 
portot, a középlaki homokkőpadtól a széntelepek födöjét képező homokkő¬ 
padig, elnevezhetjük zsombori réteg éhnek. Vastagságuk lehet körülbelül 
100 méter. 
A zsombori széntelepek felett az agyag homokosodik, kavicsokat vesz 
föl és átmegy a már említett kavicsos homokkőbe, mely ismét 10—15 mé¬ 
ternyi pad gyanánt vonul végig a csapás irányában. Zsomboron a szeszgyár 
fölött emelkedő oldalon és a dali völgy északi lejtőjén ostreák (O.cyathula, 
Lám.) fordulnak elő benne, az alsó határát kepező agyagban, miből azok¬ 
nak tengeri eredete kitűnik. Fölötte újra tarka agyagok uralkodnak, egyes 
belételepült vékonyabb puhány kőbeles homokkő-rétegekkel s megint egy 
kék tályagba települt vékony szénteleppel. Ezen rétegek különösen Puszta- 
4 
Földtani Közlöny. XIII. köt. 1883. 
