50 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
Szt-Mihály és Hídalmás közt, a Djalu Cotului alatt elnyúló völgyben és az 
úgynevezett Határárokban vannak jól föltárva, hol azokat dr. Hofmann úr 
társaságában volt alkalmam tanúlmányozni; de saját fölvételi területemen 
belül is észleltem az ezen színtájba tartozó szenpalák kibúvását az úton, 
Zútor és Topa-Szt-Király közt, a merre ezen rétegek délkeleti irányban át¬ 
csapnak. Kövületei fölváltva tengeriek ( Ostreci gingensis, Schlotth. sp.) es 
félsósvíziek a szénagyagban ( Gerith . margaritaceum, Brocc. sp., Ger.,aff. 
moraviciim, Horn., Cyrenci cfr. Brongniarti, Bast.), vagy helyenként—úgy 
látszik — kevertek is (Dj. Cotului). 
A Dj. Cotului alatt elhúzódó völgy mely árkában föltárt meszes ho¬ 
mokköveken végre gyűjtöttem: Ostrea gingensis, Schlotth., Cyrenci cfr. 
Brogniarti,, Bast. i. gy., Cgr. gigas, Hofm. aff., Mytilns Haidingeri, Horn. 
Melanopsis Hantikeni, Hof\i. és Psammobia sp. jól-roszul megtartott kö¬ 
beleket. Mindezeknek alapján kitűnik, hogy az elnevezendő «puszta-szt- 
mihályi rétegek » szorosan az aquitaniai és az alsó mediterrani emeletek 
határán állanak már; én az aquitanien legfelső rétegeinek veszem. Vastag¬ 
ságuk kitehet 150 métert. 
Fölöttük Topa-Szt-Királynál egy uralkodón porhanyó, kavicsos ho¬ 
mokkövekből álló, 35 — 40 mét. vastagságú öv következik, melyben Dal 
felé több fínomleveles szénpala- és vékony szénréteg van települve, míg a 
topái nyereg felé, a merre ezen övnek vonulása követhető, ilyeneket már 
nem láttam. Puszta-Topán tűi már nem követhettem ezen rétegeknek foly¬ 
tatását. Dalnál ezen, legalább 40 méter vastag homokkő-övben dr. Hofmann 
úrral vékonyleveles szénpala közt vagy 5 széntelepecskét (a legvastagabb 
csak 30 cm.-nyi) észleltünk. Ezen homokkő-övet települési helyzeténél 
fogva a korodi tengeri homoknak megfelelő, avval egyidejű üledéknek kell 
tartanunk, habár kövületeket itten nem is sikerült találni, s a széntelepecs- 
kék épen nem tengervízből való leülepedésre mutatnak is. Mindenesetre 
ezen övnek csapási iránya egyenesen Korodnak tart, s az erre jövőben 
teendő vizsgálatok fogják eldönteni, hogy ezen fölfogás helyes-e? 
Ezen homokkő-padok felett piszkos barnás, lágy, hasadékos, palás tá- 
lyagnak vastag üledéke következik, mely területemen belül csupán a Topa- 
Szt-Király és Puszta-Topa fölött északnak emelkedő magaslatokat alkotja. 
Uralkodó foraminiferáinál es gyér puhánymaradványainál fogva területem¬ 
től északra a Schlierrel egykorú üledéknek bizonyodott; saját területemen 
behatóan megvizsgálnom még nem volt alkalmam. Dr. Hofmann úr a ket¬ 
tősmezei joraminifera-rétegek neve alatt írta le őket. 
Ezen és az előbbi rétegek képviselik területünkön a neogén-osztálv 
alsó mediterráni emeletét; a felső mediterráni emelethez tartozó rétegeket 
ellenben nem észleltem még a múlt fölvétel alatt, ámbár nem lehetetlen, 
hogy területem északkeleti sarkába már belenyúlik az is. 
A negyedkori üledékekről is meg kell röviden emlékeznem, mivel 
