54 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
FÜGGELÉK. 
A terbiaer systema tárgyalt réteg sorozatának átnézete. 
Osz¬ 
tályzat 
Serie 
Emeletek 
Rétegek 
A rétegek rövid petrograpbiai és általános paleontolo- 
giai jellemzése. 
1 * 
-<u 
hl 
Alsó 
mediterrán 
emelet. 
N s 
Kettősmezei 
rétegek 
(Schlier) 
Piszkos szürke vagy rozsdás-barnás, hasadékos palás 
lágy tályag sok foraminiferával és a Schlürnek gyér puhá- 
nyaival 
o 
0) 
% 
N. 
Korodi réte¬ 
gek. 
Porhanyó kavicsos homokkövek és laza homok, alárendel¬ 
ten belételepült homokos tályag, finomleveles szénpala 
szénrétegcsékkel. Területemen kövületek nélkül. K. b. 
40 mét. 
Or, 
Puszta-szt-mi- 
hály. rétegek 
Fenn kék tályag vékony széntelepekkel, alatta tarka agyag 
belételepült szilárdabb homokkő-rétegekkel és alján te¬ 
temesebb porhanyó kavicsos homokkőpad, kevert fauná¬ 
val (tengeri és féíigsósvizi). K. b. 150 mét. 
Oligoczén 
Aquitá- 
0; 
Zsombori ré¬ 
tegek. 
Fenn eerithium és cyrenatályag 2—3 szénteleppel, alatta 
tarka agyagba települt poihanyó homokkő. Félsósvizi fau¬ 
nával. K. b. 110 mét. 
nini 
emelet. 
0, 
Fellegvá ivagy 
Corbula-réte- 
gek. 
Fenn kavicsos homokkő, 15 mét. padja, alatta uralkodó 
tarkaagyag betelepült fehéres szürke porhanyó homokkő¬ 
rétegekkel, alant hatalmas kavicsos homokkőponk, ural¬ 
kodó corbulákkal, alárendelt cyrenákkal. K. b. ICO mét. 
o 3 
Forgácskuti 
rétegek. 
Fenn kék agyagba települve 2—3 széntelep szénpalával, 
alant tarkaagyag, világos szürke homok és porhanyó ho¬ 
mokkő betelepülésekkel. Édesvízi faunával. K. b. 150 mét. 
Közép- és 
alsó oligo¬ 
czén. 
0 2 
Mérai rétegek 
Váltakozó homokos, agyagos, márgás rétegek egyes kemé¬ 
nyebb mészmárga padokkal. Brackvizi faunával. 40—50 m. 
0, 
Hójai rétegek 
Tengeri kövületek töredékeitől brecciaszerü tömött már¬ 
gás mész. Területemen csak 1—2 mét. 
Barton 
E; 
Bryozoa-réte- 
gek. 
Kékesszürke tályag vagy sárgás agyagmárga uralkodó bry- 
ozoákkal és egyéb tengeri kövületekkel, gyér csikós num- 
mulitekkel. IÁ. b 40 mét. | 
emelet. 
En 
Intermedia-ré- 
tegek. 
Fenn lágy agyagmárga lefelé mind meszesebbé váló, helyen- ( 
ként kemény mészmárga bőven tengeri kövületekkel és re-j 
czés nummulitekkel (N. intermedia és N. Fichteli) 4 10 
mét. 
a 
'V 
e 5 
Felső dnrva- 
mész létegek. 
Foraminiferás- és ostreás durvamészkövek, puha agyag¬ 
márga közrétegek által több vastag padra osztva, telve ten¬ 
geri állatok maradványaival. Alant több gypsz-pad. K. 
b. 50 mét. 
N 
O 
Párisi 
E* 
Felső tarka¬ 
agyag rétegek 
Zöld vagy kék csikós és foltos vörös agyag, tetejében ho¬ 
mokos csillámdús betelepülésekkel s területem nyug. szé¬ 
lén édesvízi mészkővel. Édesvízi üledék. K. b. 100 mét. 
0 
H 
emelet. 
e 3 
Alsó durva¬ 
mész rétegek. 
Ostreákban bővelkedő vastag kék tályag üledék tetejében 
4—6 mét. foraminiferadús (miliolidae és alveolina) dur- 
vamészpad K. b. 150 mét. 
E 3 
Perforata ré¬ 
tegek. 
Uralkodón szürkés vagy sárgásfehér agyagmárgák, aláren- 1 
eleit mészmárga betelepülésekkel, telve tengeri kövületek- 
kel, különösen temérdek nummulittel 4 szintájban (Num. 
perforata a legfontosabb). Legalul hatalmas gipsz-telepek. 
IÁ. b. 50 mét. 
Londoni v. 
soissonsi 
emelet. 
E, 
Alsó tarka¬ 
agyag rétegek. 
Uralkodó vörös agyag, alárendelt kavicsbetelepülésekkel, 
tetejében szürkés márgákba átmenő. Kövületek hiányoz¬ 
nak. Területemen nincs mélyen feltárva. 1 
